From Wikipedia, the free encyclopedia
Хатлонска област (на таджикски: Вилояти Хатлон) е една от 5-те административно-териториални единици на Таджикистан. Площ 24 600 km² (4-то място по големина в Таджикистан, 17,4% от нейната площ). Население на 1 януари 2019 г. 3 048 200 души (най-голяма по население в Таджикистан, 34,85% от нейното население). Административен център град Бохтар (бивш Кургаттепа). Разстояние от Душанбе до Бохтар 99 km.
Хатлонска област Вилояти Хатлон | |
![]() | |
Страна | ![]() |
---|---|
Адм. център | Бохтар (Кургантюбе) |
Площ | 24 600 km² |
Население | 3 048 200 души (2019) 124 души/km² |
Райони | 21 + 4 |
Областен управител | Далватшо Гулмахмадов |
Хатлонска област в Общомедия |
Най-старият град в Хатлонска област е Бохтар (бивш Кургаттепа), основан през първата половина на 17 век, а по други източници градът е съществувал още през 7 век. Останалите три града в областта са признати за такива по време на съветската власт: 1934 г. Куляб, 1956 г. Леваканд (бивш Калининабад), 1960 г. Нурек.
На 27 октомври 1939 г. е образувана Кулябска област, а на 7 януари 1944 г. – Кургантюбинска област. На 23 януари 1947 г. Кургантюбинска, а на 28 август 1955 г. и Кулябска област са закрити и териториите им са присъединени към районите с републиканско подчинение. На 29 декември 1973 г. Кулябска, а на 4 април 1977 г. и Кургантюбинска област отново са възстановени в старите си граници. На 8 септември 1988 г. двете области са обединени в една област под името Хатлонска[1]. На 24 януари 1990 г. територията на Хатлонска област е разформирована и за трети път са възстановени двете стари области Кулябска и Кургантюбинска[2]. На 2 декември 1992 г. двете области за пореден път са закрити и за втори път е образувана Хатлонска област с административен център град Бохтар (бивш Кургаттепа)[3].
Хатлонска област заема наютозападната част на Таджикистан. На юг граничи с Афганистан, на запад – с Узбекистан, а на север – с районите с републиканско подчинение е на изток – с Горнобадахшанска автономна област. В тези си граници заема площ от 24 600 km² (4-то място по големина в Таджикистан, 17,4% от нейната площ). Дължина от югозапад на североизток 300 km, ширина от север на юг 100 km.
Областта е разположена в южната периферия на планинската система Хисаро-Алай. Н източната ѝ част от север на юг се простира хребета Хазратишох с височина до 4088 m, най-високата точка на областта. В средната част е разположен Вахшкия хребет (до 3147 m), а на запад, по границата с Узбекистан – хребета Бабатаг. Между последните два се простират плодородните Вахшка и Кафирниганска долини.
Климатът е континентален със средна януарска температура от -2 °C на североизток до 3 °C на югозапад, средна юлска температура съответно 23 °C и 31 °C. Годишната сума на валежите варира от 250 mm на югозапад до 500 – 1000 mm по западните склонове на хребета Хазратишох. Главна река е най-горното течение на Амударя с двете съставящи я реки Пяндж (лява) и Вахш (дясна) и десният ѝ приток Кафирниган. Изградени са две големи водохранилища Муминабадско и Селбурско, восиге на които се използват за напояване. Почвите са основно сиви, а рестителността е предимно пустинна на югозапад, степна и планинско-степна на североизток. По долините на реките има малки галерийни гори.
На 1 януари 2019 г. населението на Хатлонска област е наброявало 3 048 200 души[4]. (34,85% от населението на Таджикистан). Гъстота 123,91 души/km². Градско население 8,68%. Етнически състав: таджики 81,77%, узбеки 12,97%, туркмени 0,52% и др.
В административно-териториално отношение Хатлонска област се дели на 21 административни района, 4 града, всичките с областно подчинение и 21 селища от градски тип.
Административна единица | Площ (km²) |
Население[4] (2018 г.) |
Административен център | Население (2018 г.) |
Разстояние до Бохтар (в km) |
Други градове и сгт с районно подчинение |
---|---|---|---|---|---|---|
Град с областно подчинение | ||||||
1. Бохтар | 26 | 110 800 | гр. Бохтар | 110 800 | - | |
2. Куляб | 35 | 105 500 | гр. Куляб | 105 500 | 171 | |
3. Леваканд | ? | 17 300 | гр. Леваканд | 17 300 | 15 | |
4. Нурек | 618 | 30 900 | гр. Нурек | 30 900 | 106 | |
Административен район | ||||||
1. Абдурахман Джами | 600 | 153 000 | сгт Куйбишевск | 12 700 | 7 | |
2. Балджувонски | 321 | 27 200 | с. Балджувон | 900 | 115 | |
3. Вахшки | 1101 | 176 800 | сгт Вахш | 14 100 | 17 | Кировски |
4. Восейски | 3631 | 194 300 | сгт Хулбук | 22 700 | 150 | |
5. Дангарински | 2010 | 136 100 | сгт Дангара | 25 000 | 74 | |
6. Джайхун | 1700 | 123 100 | сгт Дусти | 16 500 | 64 | |
7. Джалолидин Балхи | 905 | 181 900 | сгт Балх | 17 500 | 38 | Орзу |
8. Дусти | 1834 | 104 200 | с. Джиликул | ? | 47 | Гаравути |
9. Кубодийонски | 1834 | 169 800 | с. Кубодийон | 5200 | 83 | |
10. Кушонийон | 1101 | 220 200 | сгт Исмоили Сомони | 7800 | 10 | Бохтарион, Бустонкала |
11. Муминабадски | 2387 | 84 800 | сгт Муминабад | 13 000 | 211 | |
12. Носир Хусрава | 800 | 34 000 | с. Бахори | ? | ? | |
13. Пархарски | 1183 | 151 800 | сгт Пархар | 22 900 | 165 | |
14. Пянджки | 881 | 104 900 | сгт Пяндж | 7917 | 110 | |
15. Темурмаликски | 1700 | 63 800 | сгт Советски | 9900 | 171 | |
16. Хамадони | 500 | 137 900 | сгт Московски | 22 000 | 147 | |
17. Ховалингски | 1700 | 53 100 | с. Ховалинг | ? | 239 | |
18. Хуросонски | 900 | 105 600 | сгт Обикиик | 8500 | 40 | |
19. Шаартузки | 2380 | 114 100 | сгт Шаартуз | 1580 | 112 | |
20. Шамсидин Шохин | 228 | 50 200 | с. Шуроабад | ? | 200 | |
21. Явански | 976 | 210 400 | сгт Яван | 33 200 | 88 | Хайотинав |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.