From Wikipedia, the free encyclopedia
Първи армейски артилерийски полк е български артилерийски полк, формиран през 1887 година и взел участие в Балканската (1912 – 1913), Междусъюзническата (1913), Първата (1915 – 1918) и Втората световна война (1941 – 1945).
Първи армейски артилерийски на Н.Ц.В. Симеон, Княз Търновски полк | |
![]() | |
Информация | |
---|---|
Активна | 1 януари 1887 – ноември 1944 |
Държава | България |
Тип | Артилерийски полк |
Гарнизон | Видин (1887 – 1889) София (1889 – 1944) |
Историята на полка започва на 1 януари 1887 година, когато във Видин, съгласно указ №290 от 31 декември 1886 година се формира „Обсадна“ батарея.[1] На 11 януари 1892 година е преименуван на Софийска крепостна батарея, а на 1 януари 1892 съгласно заповед №1 в Софийски крепостен батальон.
Взема участие в Балканската война (1912 – 1913), като води боеве при Арнауткьой и Одрин.
През Първата световна война (1915 – 1918) полкът е сформиран 24 септември 1915 и влиза в състава 1-ва пехотна софийска дивизия, като на 4 октомври 1915 е развърнат в Първи софийски тежък артилерийски полк съставен от четири отделения и взема участие във войната.[2] На 24 септември 1915 г. полкът, заедно с 1-ви гаубичен полк влизат в състава на новосформираната 1-ва тежка артилерийска бригада.[3][4]
В началото на българското участие във войната полкът разполага със следния числен състав, добитък, обоз и въоръжение:[2]
Числен състав | Добитък | Обоз | Въоръжение |
---|---|---|---|
Офицери: 34 Чиновници: 3 Подофицери и войници: 2507 | Коне: 155 Волове: 2394 | Обикновени коли: 921 | Пушки и карабини: 493 Оръдия: 36 |
През 1920 година в изпълнение на клаузите на Ньойския мирен договор е реорганизиран в Софийски укрепен пункт. През 1928 година укрепеният пункт е реорганизирано в 1-ви армейски артилерийски полк, но до 1937 година носи явното си наименование „укрепен пункт“.[1]
На 16 юни 1937 година с раждането си Симеон, Княз Търновски е провъзгласен за почетен шеф на полка.[5]
Мобилизиран е през септември 1944 година и се състои от четири отделения. Взема участие в първата фаза на заключителния етап на войната, като води боеве при Страцин, Куманово и Скопие. Демобилизиран е през ноември 1944 година, като 3-то и 4-то отделение биват допълнени и влизат в състава на 1-ви български армейски артилерийски полк. Когато полкът отсъства от гарнизона си, на негово място се формира допълваща батарея.[1] С указ № 6 от 5 март 1946 г. издаден на базата на доклад на Министъра на войната № 32 от 18 февруари 1946 г. е одобрена промяната на наименованието на полка от 1-ви армейски артилерийски на Н.Ц.В. Симеон Княз Търновски полк на 1-ви армейски артилерийски полк.[6]
През годините полкът носи различни имена според претърпените реорганизации:
Званията са към датата на заемане на длъжността.
№ | звание | име | дати |
---|---|---|---|
1. | Капитан | Владимир Ковачев | от 1 януари 1887 |
2. | Капитан | Атанас Раковски | от 9 януари 1891 |
3. | Майор | Димитър Перниклийски | от 1892 |
Подполковник | Стоян Загорски | 1900 – 1909 | |
Подполковник | Стефан Славчев | 1 януари 1911 – 1912 | |
Полковник | Петко Вълчанов | 1 март 1914 – януари 1915 | |
Полковник | Христо Вълчев | от януари 1915 | |
Полковник | Петко Вълчанов | Първа световна война | |
Подполковник | Константин Аврамов | от 1929 | |
Подполковник | Константин Стоянов | 1935 – 1939 | |
Полковник | Иван Сапунджиев | 1939 – 1940 | |
Полковник | Петър Лисицов | 14 септември 1944 – ноември 1944 | |
Полковник | Никола Милушев | от 1946 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.