община в област Габрово From Wikipedia, the free encyclopedia
Община Трявна се намира в Северна България и е една от съставните общини на област Габрово.
Трявна (община) | |
![]() | |
Общи данни | |
---|---|
Област | Област Габрово |
Площ | 254.909 km² |
Население | 11 834 души |
Адм. център | Трявна |
Брой селища | 106 |
Сайт | www.tryavna.bg |
Управление | |
Кмет | Денчо Минев (ГЕРБ; 2023) |
Общ. съвет | 17 съветници
|
![]() |
Общината е разположена в югоизточната част на област Габрово. С площта си от 254,909 km2 е най-малката от 4-те общините на областта, което съставлява 12,58% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
Релефът на общината е средно-, ниско планински и хълмист, като територията ѝ изцяло попада в пределите на две физикогеографски области на България – Средна Стара планина и Средния Предбалкан.
Около 2/3 от територията на общината се заема от северните разклонения на Средна Стара планина. На запад и югозапад от долината на Дряновска река се простират североизточните разклонения на Шипченска планина с максимална височина връх Бедек (1498 m), издигащ се на границата с община Габрово и община Казанлък. Районът на изток и североизток от долината на Дряновска река се заема от северозападните разклонения на Тревненска планина с връх Марков Ток (1255 m), разположен югозападно от село Кръстец.
Останалата около 1/3 от територията на общината попада в пределите на Средния Предбалкан. Тази част на общината се заема от Габровските възвишения. Тук максималната височина в пределите на общината е връх Стражарска китка (726 m) разположен на североизток от с. Стражата.
В най-северната част на община Трявна, в коритото на Дряновска река, северно от село Войниците се намира най-ниската ѝ точка – 350 m н.в.
Основна водна артерия на община Трявна е Дряновска река (ляв приток на Белица, която е десен приток на Янтра), която протича с горното и част от средното си течение през нея от юг на север в дълбока и залесена долина. Реката извира от югозападното подножие на връх Каменарката в Тревненска планина и се насочва на северозапад. Минава през град Плачковци и общинския център град Трявна, след което северно от село Войниците напуска пределите на общината. Между двата града реката образува малко долинно разширение.
Югоизточните части на общината се отводняват от най-горното течение на река Белица. Тя води началото си югозападно от връх Върбанов чукар в Тревненска планина и се насочва на север. Протича през селата Станчов хан и Белица, завива на изток и източно от село Драндарите напуска пределите на общината.
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:[1]
Численост | Дял (в %) | |
Общо | 11 754 | 100,00 |
Българи | 11 076 | 94,23 |
Турци | 60 | 0,51 |
Цигани | 59 | 0,50 |
Други | 42 | 0,36 |
Не се самоопределят | 76 | 0,65 |
Неотговорили | 441 | 3,75 |
Общината има 106 населени места с 9180 жители[2]според преброяването от 7 септември 2021 г. От жителите на общината 8732 души[2] са в градовете Трявна и Плачковци, а останалите 448[2] – в селата.
Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) | Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Азманите | 5 | - | в з-щето на с. Бангейци | Малки Станчовци | 11 | - | в з-щето на с. Черновръх |
Армянковци | 3 | - | в з-щето на с. Белица | Малчовци | - | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Бангейци | 27 | 12,783 | Маневци | 6 | - | в з-щето на с. Белица | |
Бахреци | 3 | - | в з-щето на с. Станчов хан | Маруцековци | 4 | - | в з-щето на с. Енчовци |
Белица | 25 | 21,326 | Уруците, Оруци | Матешовци | - | - | в з-щето на с. Бангейци |
Бижовци | 11 | 14,139 | Милевци | 6 | - | Мильовци, в з-щето на с. Престой | |
Брежниците | 4 | - | в з-щето на с. Радевци | Миховци | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Бърдарите | - | - | в з-щето на с. Енчовци | Могилите | - | - | Бумалча, в з-щето на с. Престой |
Бърдени | 13 | - | Бърдените, в з-щето на с. Черновръх | Мръзеци | 6 | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Веленци | 3 | - | в з-щето на с. Бангейци | Недялковци | - | - | в з-щето на с. Бижовци |
Велково | - | - | Царето, в з-щето на с. Фъревци | Неновци | - | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Велчовци | 4 | - | в з-щето на с. Станчов хан | Никачковци | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Владовци | 3 | - | в з-щето на с. Черновръх | Николаево | 8 | - | в з-щето на с. Бангейци |
Власатили | - | - | в з-щето на с. Станчов хан | Ножерите | - | - | в з-щето на гр. Плачковци |
Войниците | - | - | в з-щето на с. Бижовци | Носеите | 5 | - | в з-щето на с. Енчовци |
Вълковци | - | - | в з-щето на с. Черновръх | Околиите | 7 | - | в з-щето на с. Бижовци |
Гайдари | - | - | Олани, в з-щето на с. Станчов хан | Ошаните | - | - | в з-щето на с. Престой |
Генчовци | 5 | - | Пещерите, в з-щето на гр. Трявна | Павлевци | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Глутниците | 2 | - | в з-щето на с. Белица | Планинци | - | - | Узуни, в з-щето на с. Станчов хан |
Големи Станчовци | - | - | в з-щето на с. Черновръх | Плачковци | 1336 | 34,669 | |
Горни Дамяновци | 1 | - | Кара Дамяновци, в з-щето на с. Станчов хан | Побък | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Горни Маренци | - | - | в з-щето на с. Енчовци | Попгергевци | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Горни Радковци | - | - | в з-щето на с. Енчовци | Попрайковци | - | - | в з-щето на с. Черновръх |
Горни Цоневци | 1 | - | в з-щето на гр. Плачковци | Престой | 17 | 11,952 | Джуровци |
Горяни | - | - | Еничери, в з-щето на с. Станчов хан | Пържиграх | - | - | в з-щето на с. Черновръх |
Даевци | - | - | в з-щето на с. Черновръх | Радевци | 33 | 22,003 | |
Димиевци | 4 | - | в з-щето на с. Белица | Радино | 9 | - | Гуглевци, в з-щето на с. Енчовци |
Добревци | 9 | - | в з-щето на с. Черновръх | Радоевци | - | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Долни Маренци | - | - | в з-щето на с. Енчовци | Раевци | - | - | в з-щето на с. Белица |
Долни Радковци | - | - | в з-щето на с. Енчовци | Райнушковци | - | - | в з-щето на с. Белица |
Долни Томчевци | 4 | - | Дълбоки Томчовци, в з-щето на с. Бижовци | Ралевци | - | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Донкино | 7 | - | Чакалите, в з-щето на с. Радевци | Рачовци | - | - | в з-щето на с. Бижовци |
Дончовци | 10 | - | в з-щето на с. Бангейци | Рашовите | - | - | в з-щето на гр. Трявна |
Драгневци | 13 | - | в з-щето на с. Радевци | Руевци | 2 | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Драндарите | 2 | - | в з-щето на с. Белица | Свирци | 2 | - | Сейкювци, в з-щето на с. Станчов хан |
Дървари | - | - | Куртовци, в з-щето на с. Престой | Сечен камък | 4 | - | Табаците, в з-щето на гр. Плачковци |
Дъскарите | - | - | в з-щето на с. Белица | Скорците | 2 | - | в з-щето на с. Бижовци |
Енчовци | 19 | 18,688 | Сливово | - | - | Аладжии, в з-щето на с. Станчов хан | |
Зеленика | 6 | - | Новаковци, в з-щето на с. Бангейци | Стайновци | 2 | - | Спанците, в з-щето на с. Бижовци |
Иван Димов | - | - | в з-щето на с. Белица | Станчов хан | 10 | 61,394 | |
Иринеци | - | - | в з-щето на с. Станчов хан | Стражата | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Йововци | 1 | - | в з-щето на гр. Плачковци | Стръмци | - | - | в з-щето на с. Фъревци |
Кашенци | 3 | - | в з-щето на с. Бангейци | Тодореците | 4 | - | в з-щето на с. Бижовци |
Керените | - | - | в з-щето на с. Черновръх | Томчевци | 5 | - | в з-щето на с. Черновръх |
Киселковци | 1 | - | в з-щето на с. Енчовци | Трявна | 7396 | 16,122 | |
Кисийците | 36 | - | в з-щето на с. Черновръх | Урвата | - | - | в з-щето на с. Черновръх |
Коевци | - | - | в з-щето на с. Фъревци | Фъревци | 4 | 15,878 | |
Койчовци | 2 | - | в з-щето на гр. Трявна | Фъртуни | - | - | в з-щето на с. Станчов хан |
Колю Ганев | - | - | в з-щето на с. Радевци | Христовци | 9 | - | в з-щето на с. Черновръх |
Конарското | 4 | - | в з-щето на с. Станчов хан | Чакалите | 8 | - | в з-щето на с. Черновръх |
Креслювци | - | - | в з-щето на с. Станчов хан | Черновръх | 48 | 25,955 | Поповци |
Кръстеняците | - | - | в з-щето на с. Бижовци | Ябълковци | - | - | Свинарите, в з-щето на с. Престой |
Кръстец | 3 | - | в з-щето на с. Станчов хан | Явор | 2 | - | Милиджии, в з-щето на с. Престой |
ОБЩО | 9180 | 254,909 | 95 населени места са без землища |
Град Трявна е формиран като селищен център на района още през XVIII век. Най-ранните данни за съществуването на селище са от времето на тракийските племена, населявали част от Балканския полуостров. В края на XIX век гр. Трявна е безспорният културен и стопански център на района. Развитието на занаятите през периода на Българското възраждане в гр. Трявна води не само до стопански възход, но и до създаване на най-старата художествена школа в България – Тревненската. Оригиналните и уникални занаяти резбарство, иконопис и строителство формират характера и значимостта на Тревненската художествена школа, чиито произведения са разпространявани из цялата Османска империя, Румъния, Сърбия и Русия.
След Освобождението на България през 1878 година общината започва индустриално производство на вълнен текстил, като първата фабрика е открита още през 1883 година. До първата половина на XX век се създават редица промишлени предприятия, в които основните производства са свързани с обработка на дървен материал, мебелно производство, текстил, преработка на плодове, метални изделия, производство на електроенергия. През втората половина на XX век настъпва значително развитие по обем и качество на промишлените мощности в областта на машиностроенето, текстилната и трикотажна промишленост, производството на топлоенергия, мебелно производство и дървообработване.
Развитието на туристическите услуги в община Трявна започва в началото на 1920-те години в гр. Трявна и гр. Плачковци. В началото на 21 век в общината има изградени почивни бази с над 1250 легла. За развитието на туризма като отрасъл на икономиката на общината допринася наличието на благоприятен умереноконтинентален климат с прохладно лято и лека зима.
През средата на общината, от север на юг, по долината на Дряновска река преминава участък от 32,6 km от трасето на жп линията Русе – Горна Оряховица – Стара Загора – Подкова;
През общината преминават частично 2 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 57,7 km: