вид растение From Wikipedia, the free encyclopedia
Обикновената леска (Corylus avellana) е вид покритосеменни растения от семейство Брезови (Betulaceae).
Обикновена леска | ||||||||||||||||||||
Природозащитен статут | ||||||||||||||||||||
![]() Незастрашен[1] | ||||||||||||||||||||
Класификация | ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
Научно наименование | ||||||||||||||||||||
Linnaeus, 1753 | ||||||||||||||||||||
Разпространение | ||||||||||||||||||||
Обикновена леска в Общомедия | ||||||||||||||||||||
[ редактиране ] |
Леската представлява храст с височина 2 – 4 м. По-рядко може да се срещне и като дръвче до 8 – 9 м. Стъблото ѝ е с гладка пепелява кора, която е покрита с кафяви брадавички (лещанки). Листата са обратно яйцевидни, със сърцевидна основа, заострени на върха, неравномерно назъбени, отгоре светлозелени и рядко окосмени. Жилките от долната страна на листата са силно изпъкнали и гъсто окосмени. Мъжките и женските цветове се развиват на едно и също растение. Мъжките цветове са събрани в дълги висящи съцветия тип реса, а женските са групирани по няколко заедно и са подобни на вегетативните пъпки. Плодовете са кръгли, със зелена плодна люспа (шапчица), с вкусна ядка – лешник.
Обикновената леска цъфти през февруари-март преди разлистването, а плодовете узряват през август. Дава изобилен плод всяка година.
Леската е един от най-разпрострените храстовидни видове в България. Вирее в долната и отчасти в средната лесорастителна зона (докъм 1500 м н.в.) като подлес във и извън горите и образува на места обширни храсталаци – лещаци.
Плодовете трябва да се берат в пълна зрелост, когато ядката се е втвърдила и се е натрупало по-голямо количество хранителни вещества – мазнини, белтъци, скорбяла и др. Недозрелите плодове са по-бедни на хранителни вещества и по-нетрайни – бързо плесенясват, стават горчиви и ядките им се спарушват. От един храст може да се получат 3 – 5 кг.
Сушенето предотвратява спарването и плесенясването на плодовете. Сушат се на тънък пласт (5 – 6 см) и от време на време се разбъркват. В зависимост от времето сушенето трае 6 – 12 дни. Избягват се високите температури, за да се запазят хранителните вещества, вкусовите качества и ароматът на плодовете.
Обикновена леска | |
---|---|
Водно съдържание | 4,30 – 5,00 |
Белтъци | 13,80 – 15,00 |
Мазнини (етерен извлек) | 52,60 – 55,00 |
Безазотни екстрактни вещества | 20,40 – 20,60 |
захари | 4,00 – 4,50 |
глюкоза | 1,20 – 1,50 |
фруктоза | 2,40 – 2,80 |
захароза | 0,20 – 0,30 |
нишесте | 12,30 – 15,00 |
органични киселини | 0,20 – 0,25 |
дъбилни вещества | 0,15 – 0,20 |
пектинови вещества | 0,10 – 0,15 |
Целулоза | 1,80 – 2,60 |
Общо въглехидрати | 19,00 – 23,50 |
Минерални соли | 2,30 – 2,60 |
калиеви, mg% | 510 – 610 |
натриеви, mg% | 12 – 15 |
калциеви, mg% | 150 – 180 |
магнезиеви, mg% | 80 – 120 |
фосфорни, mg% | 280 – 320 |
железни, mg% | 2,50 – 4,00 |
Витамини, mg% | |
B1 | 0,30 – 0,40 |
В2 | 0,06 – 0,08 |
С | 40 – 60 |
Ядките съдържат още (по данни на И. Боров) 4,2 mg% манганови соли, 0,015 mg% йодни съединения, 33 mg% хлор, 0,8 mg% пантотенова киселина.
По данни на В. Велинов в ядките има до 0,25 mg% каротин.
От данните се вижда, че ядките имат много ниско водно съдържание. Ето защо са трайни и при обикновени условия могат да се съхраняват до няколко месеца. При по-продължително съхраняване обаче и особено при по-висока температура и влажност ядките гранясват и влошават вкусовите си качества, като могат да станат дори негодни за консумация.
Използват се ядките, листата, кората, клоните и дървесината.
Лешниковите ядки имат голяма хранителна и биологична стойност благодарение на високото си съдържание на ненаситени мазнини, белтъци, нишесте и други въглехидрати. Те се използват от най-дълбока древност като храна и лекарство. Вкусовите им качества са много добри. Високите стойности на ценни минерални соли и на витамини от групата В определят голямата биологична стойност на лешниците. Те се използват както за пряка консумация – сурови, печени, озахарени, осолени или млени, – така и за висококачествени сладкиши и бонбони.
Листата и кората упражняват съдосвиващо действие, поради което намират приложение при разширени вени, варикозни язви, тромбофлебит и малки кожни кръвоизливи. Отварата от листата се препоръчва за лечение на увеличена простата.
Използват се също и клоните, които са гъвкави и служат за изплитане на кошове, пчелни кошери тип „тръвни“ и др.
Дървесината на леската е мека, затова се използва за дърворезба.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.