From Wikipedia, the free encyclopedia
Никифор Уран, известен още като Никифор Веста (на гръцки: Νικηφόρος Οὐρανός), е византийски пълководец, държавник и писател от последната четвърт на X и първите години на XI век, приближен на император Василий II. След победата си над претендента за престола Варда Склир през 979 г. императорът изпраща Уран в Багдад, по това време столица на династията Буиди, с мисия да накара местния владетел да предаде избягалия Склир.[1] Усилията на Уран са неуспешни и той остава пленник при Буидите години наред, а през 987 г. Склир се връща във Византия и отново вдига бунт срещу императора. След бягството си от Багдад Никифор Уран отново служи на Василий II и получава от него висшия дворцов сан магистър.[2] Играе забележима роля в българо-византийските войни от това време. През 996 г. българите начело със Самуил побеждават византийците при Солун и опустошават Гърция. С вързани ръце заради арабската заплаха от изток, Василий II назначава Уран за доместик на Запада (т.е. командващ западните войски на Империята) със задачата да се справи с българите.
Никифор Уран Νικηφόρος Οὐρανός | |
византийски военачалник | |
![]() Византийците, предвождани от Никифор Уран, разбиват българите (миниатюра от хрониката на Скилица) | |
Роден | |
---|---|
Починал | |
Религия | християнство |
Никифор Уран в Общомедия |
В битката при Сперхей през 996 или 997 г. Уран нанася поражение на Самуил и слага край на българските нападения в Пелопонес и Солун.[1][3] През 997 г. Уран нахлува на свой ред в българските земи и ги подлага на опустошения, без да срещне съпротива.[4][5] През 1000 г., когато императорът повежда офанзива срещу България, Никифор Уран е изпратен на другия край на империята като дукс на Антиохия (в Сирия). Най-малко седем години той служи като върховен военен и административен управител по източните граници на Византия.[1] През 1001 г. разбива грузинците, нахлули в областта Тао, и поддържа мира в поверените му области. По този начин дава възможност на Василий II да съсредоточи усилията си срещу Самуил и да завладее обширни райони в България през 1001-1004 г.[1]
От писателя Никифор Уран е запазен военен наръчник („Тактика“), източник за военното дело във Византия по негово време. Принос за днешните познания за Византия има и съхранената част от кореспонденцията му.[1] Уран е автор и на агиографски текстове, в т. ч. житие на Св. Симеон Дивногорски (светец, живял през VI в. край Антиохия).[6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.