From Wikipedia, the free encyclopedia
Корнишо̀р (на гръцки: Κρώμνη, Кромни, до 1926 година Κορνισόρ, Корнисор или Κορνισιόρ, Корнисьор[1]) е село в Гърция, Егейска Македония, дем Пела на административна област Централна Македония.
Селото е разположено на 580 m надморска височина в южните склонове на планината Паяк (Пайко) на 13 km северно от град Енидже Вардар (Яница).[2] Разположено е на река Грамада.
През 1909 година по повод на разположението на селото кукушкият околийски училищен инспектор Никола Хърлев пише:
„ | Според легендата това село е основано от трима разбойника. И туй изглежда правдоподобно: иначе не може да се обясни какво е накарало хората да се заселят в такова уединено и непристъпно място в най-затънтената долина на Паяк планина.[3] | “ |
През 1632 година Корнишор е отбелязано в турски дефтер като село с 64 християнски семейства.[4]
В началото на XX век Корнишор е село в Ениджевардарска каза на Османската империя. Александър Синве („Les Grecs de l’Empire Ottoman. Etude Statistique et Ethnographique“), който се основава на гръцки данни, в 1878 година пише, че в Корнисис (Kornissis), Мъгленска епархия, живеят 480 гърци.[5] Към 1900 година според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) Корнишоръ брои 400 жители българи и 80 цигани.[6] Корнишор е показано и във Воденска каза като село със 700 жители българи.[7]
На Илинден 1903 година в село Корнишор четите на Кръстю Асенов от Кукушкия край и ениджевардарските чети на Апостол войвода и Иван Карасулията се обединяват. Там пред 250 четници става освещаването на знамето.[8] Според Христо Силянов след Илинденското въстание в 1904 година цялото село минава под върховенството на Българската екзархия.[9] Заради отстояването на българщината селото е известно като „Малката България“.[10]
По данни на секретаря на Екзархията Димитър Мишев („La Macédoine et sa Population Chrétienne“) в 1905 година в Корнишор има 432 българи екзархисти.[11]
Кукушкият околийски училищен инспектор Никола Хърлев пише през 1909 година:
„ | Корнишор, 11 и 12 /III, 3 1/2 ч. от Крушаре. 95 български екзархийски къщи... Поминъкът е въгленарство, дърводелие, малко пчеларство и земеделие. По-преди са били доста заможни, но напоследък поради ред неурожайни години са западнали. Лани и сега много умират от тифусна треска. Черквата няма никакви имоти. От Патриаршията се отказали 1903 г. Сега за първи път след статуквото се отваря българско училище.
Училището е двуетажно. Долу изба (някога била дюкян), горе класна стая, малко салонче и стая за квартира. Класната стая, 8Х4Х2 1/2 m голяма, има дюшеме, таван и добре се осветлява.[3] |
“ |
В 1909 година в района на селото действа гръцката чета на Митре Никола Чера и Иван Богдан.[12]
При избухването на Балканската война в 1912 година пет души от Корнишор са доброволци в Македоно-одринското опълчение.[13]
През войната в селото влиза взвод български войници, изтласкан по-късно от гръцки части. Селото остава в Гърция след Междусъюзническата война, а българските училище и църква се затварят. В края на Първата световна война през 1918 година българите Петър Петляков, Христо Коняров и Стоян Богданов са обесени, а Тодор Линов е пребит до смърт за подпомагане на българската войска. На заточение на Крит са изпратени осъдените Ташо Камшиков, Фотьо Ристаков, Григор Милошев, Иван Костараков и Петър Фустанов. По време на Гръцко-турската война (1919-1922) момчета от селото са мобилизирани насила в гръцката армия.[14]
Боривое Милоевич пише в 1921 година („Южна Македония“), че Корнишор има 100 къщи славяни християни.[15]
След 1924 година между 30 и 50 души или 3-4 семейства напускат селото и се заселват в Горни Воден, Станимашко.[4] Според Тодор Симовски изселилите се в България са 260 души. В селото са заселени няколко бежански семейства, които поради неплодородното землище и средата скоро напускат селото.[2]
В 1928 година Корнишор е прекръстено на Кромни. По време на Гражданската война в Корнишор е разположен щабът на ДАГ. Селото е силно пострадало след войната. В 1968 година повечето му жители се изселват в съседното Ново Въдрища (Неос Милотопос).[16][17]
Селото пострадва силно по време на Гражданската война в Гърция (1946 - 1949), когато властите изселват всичките му жители в полските села. След нормализирането на обстановката, жителите на Корнишор се завръща.[2] В началото на 70-те години жителите на селото заедно с тези на съседното Радомир отново са принудени да се изселят във Въдрища (Милотопос).[18]
Корнишор е обявено за архитектурен резерват и постепенно се съживява като туристическа атракция. Църквата е посветена на Свети Николай.
Име | Име | Ново име | Ново име | Описание |
---|---|---|---|---|
Въртоп[19] | Βερτόπι | Канони | Κανόνι[20] | връх на Ю от Корнишор (659,4 m)[19] |
Върбата[19] | Βάρμπατα | Ития | Ιτιά[20] | река на Ю от Корнишор[19] |
Кумарката[19] | Κουμάρκατα | Кунупи | Κουνούπι[20] | възвишение на ЮИ от Корнишор (327 m)[19] |
Крастата[19] | Κράστατα | Касидиярис | Κασιδιάρης[20] | възвишение на ЮИ от Корнишор (455 m)[19] |
Обор[19] | Όμπδρ | Клиста | Κλειστά[20] | река на ЮЗ от Корнишор[19] |
Три бари[19] | Τρεις Μπάρες | Трикорфо | Τρίκορφο[20] | връх на ЮЗ от Корнишор[19] |
Валицумба[19] | Βαλιτσούμπα | Врохотопос | Βροχότοπος[20] | местност на ЮИ от Корношор, по левия бряг на Грамада[19] |
Глава Вода[19] | Γκλάβα Βόδα | Кефалари | Κεφαλάρι[20] | местност и възвишение на ЮИ от Корнишор (496 m)[19] |
Нука[19] | Νούκα | Никола | Νικόλα[20] | местност на И от Корношор[19] |
Грокоща[19] | Γροκώστα | Коста | Κώστα[20] | връх на СИ от Корнишор[19] |
Лапарци[19] | Λαπαρτόϊ | Фагомата | Φαγώματα[20] | връх на ЮЗ от Корнишор (993,8 m)[19] |
Пръскачово[19] | Πρασκάτσουβα | Рандисмени | Ραντισμένη[20] | връх на ЮЗ от Корнишор (1322 m)[19] |
Гуспудар[19] | Γουσπουδάρ | Никокирис | Νοικοκύρης[20] | река на СЗ от Корнишор[19] |
Гробове[19] | Γροτόπι | Тафи | Τάφοι[20] | връх на С от Корнишор (1812 m)[19] |
Кукала[19] | Κουκάλα | Кукос | Κούκος[20] | река на СИ от Корнишор, ляв приток на Грамада[19] |
Чуките[19] | Τσουκϊτι | Ипсомата | Ύψώματα[20] | връх на СИ от Корнишор[19] |
Корени[19] | Κορίνη | Ризес | Ρίζες[20] | връх на С от Корнишор[19] |
Метеризи[19] | Μετερίζι | Паратиритирион | Παρατηρητήριον[20] | връх на СЗ от Корнишор (1597,9 m)[19] |
Касарини[19] | Κασαρίνη | Рахула | Ραχούλα[20] | връх на СЗ от Корнишор (1308 m)[19] |
Питар[19] | Βιταρος | Лулуди | Λουλούδι[20] | връх на СЗ от Корнишор[19] |
Комшово | Κόμψοβα | Гитонико | Γειτονικό[20] | |
Киркова нива[19] | Κίρκοβα Νέβα | Хорафи ту Кирку | Χωράφι του Κίρκου[20] | връх на С от Корнишор (1269 m)[19] |
Варалиас[21] | Βαραλιάς | Варелас | Βαρέλας[20] | река на С от Корнишор, приток на Грамада[21] |
Варница[19] | Βάρνιτσα | Камини | Καμίνι[20] | връх на С от Корнишор[19] |
Поглед[19] | Πόγλιτ | Агнадема | Άγνάντεμα[20] | връх на СИ от Корнишор (1408 m)[19] |
Горица | Καρίτα | Дасаки | Δασάκι[20] | |
Фиаданисърпа | Φιαντενισάρπα | Фани | Φανή[20] | гора на С от Корнишор[19] |
Мер[19] | Μέρ | Коприя | Κοπριά[20] | връх на С от Корнишор[19] |
Бела Лунга[19] | Μπέλα Λούγκα | Фенгари | Φεγγάρι[20] | връх на С от Корнишор (1112 m)[19] |
Дубарляна[19] | Ντουμπαρλιάνα | Ана | Άννα[20] | връх на С от Корнишор (1503 m)[19] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.