Спас Михайлов Мартинов с псевдоним Воин[1] е български революционер, деец на Вътрешната македоно-одринска революционна организация.
Спас Мартинов | |
български революционер | |
![]() | |
Роден | |
---|---|
Починал | 30 декември 1937 г.
|
Спас Мартинов в Общомедия |
Биография
Роден е 23 юни 1872[2][3] година в град Битоля, тогава в Османската империя. През 1896 година завършва славянска филология в Софийския университет и учителства в Солунската българска мъжка гимназия. По време на Солунската афера от януари 1901 година е предварително уведомен от Иван Хаджиниколов за арестите на турската полиция и успява да се укрие. От там отива като учител в Одринската българска мъжка гимназия, където през 1901 година замества Лазар Димитров като председател на Одринския окръжен революционен комитет. Между 13 и 15 април 1902 година в Пловдив участва в конгреса на Одринския окръжен комитет заедно с Гоце Делчев и Михаил Герджиков, където е избран за член на окръжния комитет.[4]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/Hristo_Chernopeev_cheta_with_Spas_Martinov.jpg/640px-Hristo_Chernopeev_cheta_with_Spas_Martinov.jpg)
Същата година е избран за член на Централния комитет на ВМОРО заедно с Иван Гарванов и Димитър Мирчев.[5] През 1903 година участва в заседанието на Солунския конгрес на ВМОРО. През пролетта на същата година е арестуван от турските власти и екстрадиран в България. По време на Илинденско-Преображенското въстание работи в Задграничното представителство на ВМОРО заедно с Владимир Руменов и Димитър Стефанов. По-късно през 1904 година взема участие в подготовката на чети, които трябва да навлязат във вътрешността на Македония. След това е учител в Свищов без да прекъсва дейността си във ВМОРО.
В България е дългогодишен активист на Илинденската организация и председател на Свищовското македонско благотворително братство. В списание „Илюстрация Илинден“ е поместен материал по повод кончината му, в който се казва:
„ | В душата му бушуваше негодуванието от чрезмерните неправди изсипани върху българския род, който той така силно обичаше и за който на младини е бил готов да пролее собствената си кръв.[6] | “ |
Спас Мартинов умира в София на 30 декември 1937 година.[7][8]
Бележки
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.