град в община Плевен, обл. Плевен From Wikipedia, the free encyclopedia
Славяново е град, разположен в Северна България и второто по големина селище в Община Плевен, област Плевен, на 30 км североизточно от областния център.
Славяново | |
![]() Средно училище „Христо Ботев“ | |
Общи данни | |
---|---|
Население | 4005 души[1] (15 март 2024 г.) 42,9 души/km² |
Землище | 93,454 km² |
Надм. височина | 121 m |
Пощ. код | 5840 |
Тел. код | 06515 |
МПС код | ЕН |
ЕКАТТЕ | 67088 |
Администрация | |
Държава | България |
Област | Плевен |
Община – кмет | Плевен Валентин Христов (ГЕРБ; 2023) |
Кметство – кмет | Румен Моцев |
Адрес кметство | |
гр. Славяново, общ. Плевен, обл. Плевен, ул. „Маршал Толбухин“ № 4 | |
Славяново в Общомедия |
Градът е разположен в Средна Дунавска равнина със слаб наклон от запад на изток. На 6 км от Славяново се намира село Коиловци, близо до града е и село Тотлебен. Селището отстои на 30 км североизточно от общинския и областния център Плевен, на 35 км южно от река Дунав, на 5 км от река Осъм и на 5 км северно от главния път Плевен – Русе. Най-близкото до града пристанище на река Дунав е в Никопол, отстоящо на 46 километра. Разстоянието до столицата София е 189 км.
Славяново разполага с обширно и равно землище с площ 93,454 km², което е най-голямото в общината и трето по големина в Плевенска област. От него 75 000 дка (или 80 %) е орна земя с лек наклон на изток към река Осъм (НСИ). В покрайнините на града са разположени няколко язовира. От тях за нуждите на селското стопанство основно за напояване се използват Славяново 1 и 4.
При преброяването през 2011 г. над 2/3 от населението се определят като българи, а около 1/4 - за турци.
По данни на ГРАО, към 15 юни 2023 г. градът има 4047 жители по настоящ адрес и 4197 жители по постоянен адрес.[2]
Климатът е умерено-континентален с големи температурни амплитуди. Средногодишната температура е около 12 °C, а средномесечните валежи през годината са 27,48 mm.
![]() ![]() | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Месеци | яну. | фев. | март | апр. | май | юни | юли | авг. | сеп. | окт. | ное. | дек. | Годишно |
Абсолютни максимални температури (°C) | 17 | 22 | 27 | 31 | 33 | 37 | 42 | 37 | 37 | 32 | 26 | 20 | 42 |
Средни максимални температури (°C) | 2 | 6 | 12 | 18 | 24 | 28 | 30 | 30 | 25 | 18 | 9 | 4 | 17,16 |
Средни температури (°C) | −1 | 1,5 | 7 | 12,5 | 18 | 21,5 | 23,5 | 23,5 | 18,5 | 12,5 | 5 | 1 | 11,95 |
Средни минимални температури (°C) | −4 | −3 | 2 | 7 | 12 | 15 | 17 | 17 | 12 | 7 | 1 | −2 | 6,75 |
Абсолютни минимални температури (°C) | −24 | −10 | −13 | −2 | 2 | 6 | 11 | 7 | −1 | −6 | −12 | −17 | −24 |
Средни месечни валежи (mm) | 15,6 | 15,8 | 21 | 25,3 | 37,6 | 30,2 | 31,7 | 20,4 | 61,21 | 21,3 | 26 | 23,7 | 290,8 |
Източник: MSN Weather и www.weatherbase.com |
От 4 – 3 век преди новата ера датират най-ранните следи, показващи наличието на човешки живот по тези земи. Намерените останки от жилища, керамични фрагменти и оръдия на труда са категорично доказателство за съществуването на живот. Намерени са и различни останки и монети още от времето на управлението на Александър Велики и Римската империя. Това говори, че в близост до днешния град е имало селище от римски тип, което се е намирало на древен път в посока към Никопол. В резултат на върлуващата в римското селище бобонна чума обаче, населението е принудено да го напусне и така се заселва в днешното разположение на един от най-големите градове в област Плевен.
До втората половина на XVII век в селото се заселва многобройна общност от хора, състояща се предимно от българи и турци. В годините на Кримската война се заселват още татари и черкези, което допринася още повече за колорита на населението. В онези години територията на населеното място не представлява нищо повече от малка низина, доста обрасла с непроходима тръстика. Името Турски Тръстеник селището получава поради факта, че в него живеят доста турци. С това се отличава от Марашки Тръстеник, сегашния град Тръстеник. Също така има голямо наличие на изворна вода, а в околностите се простират големи по площ пространства с дъбови гори.
През 1860 година местното население проявява инициативност в желанието да изгради собствен православен храм. През 1864 година Мустафа Чанашки успява да издейства ферман от султана за строеж, като отстъпва собствен парцел. Чанашки е тогавашният кмет на града, а самата църква е окончателно построена в сегашния си вид през 1870 година. Тя представлява кораб, издигнат високо над земята. След края на Освободителната война обаче по-голямата част от турците в селото се изселват.
С МЗ № 2820/обн. 14.08.1934 г. с. Турски Тръстеник (Тръстеник) е преименувано на с. Славяново. Градски статут получава точно четири десетилетия по-късно. Тогава с Указ № 1942/обн. 17.09.1974 г. е официално признат за селище от градски тип, като това го прави едно от най-младите градски селища в страната.
Християнска – източноправославна; мюсюлманска – сунитска.
Футболен клуб „Вихър“ е създаден през 1921 г. До 1955 – 1960 г. в Славяново съществуват още 4 футболни отбора.
Най-известното ястие е разновидност на боб и пълнени чушки, наречена „Бобец от сладкия“ и яхния от сини сливи.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.