Аврелиите (на латински: Aurelii, означаващо букв. „златните“) са известен римски род. Мъжката форма на името е Аврелий (Aurelius), а женската — Аврелия (Aurelia).[1] Родоначалникът на рода е плебей, но впоследствие неговите потомци се издигат и заемат важни административни длъжности. Според едно от преданията Аврелиите дават началото и на знатния венециански род Вениер.[2]
- Гай Аврелий Кота (консул 252 пр.н.е.)
- Гай Аврелий Кота (консул 200 пр.н.е.)
- Луций Аврелий Орест (консул 157 пр.н.е.)
- Гай Аврелий Кота (консул 75 пр.н.е.),
- Луций Аврелий Кота (консул 119 пр.н.е.), баща на Аврелия Кота
- Марк Аврелий Кота, консул 74 пр.н.е.
- Аврелия Кота, майка на Юлий Цезар
- Луций Аврелий Кота (консул 65 пр.н.е.)
- Тит Аврелий Фулв (консул 85 г.), дядо на император Антонин Пий
- Тит Аврелий Фулв (консул 89 г.), баща на император Антонин Пий
- Антонин Пий, император (138-161)
- Луций Аврелий Вер, император (161-169) с Марк Аврелий
- Марк Аврелий Антонин, Марк Аврелий, император (161–180)
- Марк Аврелий Комод, император (180—193)
- Луцила, (* 7 март 148), сестра на Комод
- Ания Аврелия Фадила, (159-192), дъщеря на Марк Аврелий; съпруга на Марк Педуцей Плавций Квинтил (консул 177 г.)
- Вибия Аврелия Сабина, (170-217), дъщеря на Марк Аврелий и Фаустина Млада; съпруга на Луций Антисций Бур (консул 181 г.)
- Аврелиан, един от войнишките императори на Римската империя (270-275)
- Луций Аврелий Гал (консул 146 г.), суфектконсул 146 г.
- Луций Аврелий Гал (консул 198 г.), управител на Долна Мизия (201-204)
- Луций Аврелий Гал (консул 174 г.), син на консула от 198 г.
- Секст Аврелий Виктор, историк, консул 369 г.
George Davis Chase, The Origin of Roman Praenomina, in Harvard Studies in Classical Philology, vol. VIII (1897).
Giuseppe Tassini, Curiosità Veneziane vol. 2, note integrative e revisione a cura di Marina Crivellari Bizio, Franco Filippi, Andrea Perego, Venezia, Filippi Editore, 2009 [1863], ISBN 978-88-6495-063-1.