община в област Кърджали From Wikipedia, the free encyclopedia
Община Черноочене се намира в Южна България, област Кърджали.
Черноочене (община) | |
![]() | |
Общи данни | |
---|---|
Област | Област Кърджали |
Площ | 328.569 km² |
Население | 9 244 души |
Адм. център | Черноочене |
Брой селища | 50 |
Сайт | https://chernoochene.com/ |
Управление | |
Кмет | Айджан Ахмед (ДПС; 2023) |
Общ. съвет | 17 съветници
|
![]() | |
Черноочене (община) в Общомедия |
Общината е разположена в северозападната част на област Кърджали. С площта си от 328,569 km2 заема 6-о, предпоследно място сред 7-те общините на областта, което съставлява 10,23% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
Релефът на община Черноочене е средно- и ниско планински. Тя се намира на границата между Западните и Източните Родопи. В западната част на общината се простират разклоненията на западнородопския рид Каракулас (Гордюва чука). На около 2 km западно от село Безводно се издига връх Чиляка (1459 m), най-високата точка на рида и общината.
Районите на изток от река Яйлъдере (ляв приток на река Боровица, от басейна на Арда) се заемат от западните части на източнородопския рид Чуката, който обхваща около 2/3 от цялата територия на община Черноочене. Неговата максимална височина връх Кованлъка (871 m) се намира в най-западната му част, на северозапад от село Комунига. Най-северният ъгъл на общината, на изток от седловината Китката се заема от крайните югозападни части на друг източнородопски рид – Мечковец с височина от 867 m, разположена северно от село Ночево.
В най-североизточния ъгъл на общината се намира „опашката“ на язовир „Тракиец“, където е и най-ниската точка на община Черноочене – 252 m н.в.
Основна водна артерия на община Черноочене е река Боровица, която протича през нея със средното си течение в югозападната ѝ част. Влива се в лявата „опашка“ на язовир „Кърджали“, югозападно от село Боровско. Неин основен приток е река Яйлъдере (ляв), по която преминава условната граница между Западните и Източните Родопи. На река Боровица, североизточно от село Безводно е изграден големият язовир „Боровица“ (27 млн. m3), който снабдява с питейна вода град Кърджали и още множество други населени места в региона.
Община Черноочене се явява изворна област на още две по-големи реки. От района на село Черна нива води началото си река Перперек (ляв приток на Арда), която протича на югоизток, преминава през общинския център село Черноочене и напуска общината източно от село Бърза река. В най-северните части на общината, в землището на село Йончово са изворите на Харманлийска река, десен приток на Марица.
Икономиката на община Черноочене се доминира предимно от селскостопанското производство, в което са включени около 60% от трудоспособното население. От векове тютюнопроизводството продължава да формира основния поминък на населението. Една четвърт от всички засети площи в общината са с висококачествени и ароматни ориенталски тютюни. Годишно тук се добиват над 1200 т от родопското злато, което се изнася за най-големите цигарени компании в света. В селскостопанската структура на района през последните години сериозно са застъпени житните и фуражните култури, зеленчукопроизводството и лозарството. Около 36,6% от цялата земеделска земя се стопанисва, а 14,3% (48 649 дка) се обработва.
Промишлеността на територията на Черноочене е представена от машиностроенето и шивашката индустрия. Над десет са шивашките и текстилни фирми, които произвеждат конфекция за международните пазари. От съществуващите около 400 фирми в общината, 80 процента са специализирани в областта на услугите и търговията.
Природните богатства, изградената материално-техническа база и инфраструктура, специализацията на трудовите ресурси дават възможност за привличането на инвестиции в района в областта на тютюнопроизводството и фуражните култури, в производството и преработката на млечни продукти, ферми за отглеждане на билки, гъбарство, в шивашката промишленост, в селския и ловен туризъм.
В района на Черноочене е разположена държавната дивечовъдна база „Женда“. В нея се отглеждат муфлони, глигани, сърни, елени и са създадени отлични условия за развитие на ловния и екотуризъм
В общината функционира поликлиника, здравна служба, фелдшерски здравни пункта, 1 средно училище /СУ „Христо Смирненски“ с. Черноочене/, 4 основни училища, 3 читалища, 9 библиотеки. В село Пчеларово е представена етнографска музейна експозиция.
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:[1]
Численост | Дял (в %) | |
Общо | 9607 | 100,00 |
Българи | 207 | 2,15 |
Турци | 8886 | 92,50 |
Цигани | – | - |
Други | 5 | 0,05 |
Не се самоопределят | 52 | 0,54 |
Неотговорили | 457 | 4,76 |
Общината има 50 населени места с общо население 7775 жители към 7 септември 2021 г.[2]
Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) | Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Бакалите | 69 | 6,385 | Бакалар | Комунига | 982 | 26,665 | Кушаллар |
Безводно | 37 | 47,474 | Сусуз | Копитник | 2 | - | Яйлалъ, в з-щето на с. Комунига |
Бели вир | 313 | 8,067 | Махсунлар, Максутлар | Куцово | 4 | 3,740 | Топаллар |
Беснурка | - | 2,715 | Пандугузлар | Лясково | 506 | 5,668 | Фъндъджик, Пандаджик, Лесково |
Божурци | 209 | 2,106 | Кенелер | Минзухар | 366 | 8,581 | Калфалар |
Боровско | 8 | 4,021 | Чам дере, Караманлар | Мурга | 25 | 16,194 | |
Босилица | 10 | 1,444 | Оманлар | Небеска | 16 | 5,099 | Фелеклер |
Бостанци | 80 | 1,160 | Бастанджълар | Нови пазар | 179 | - | Йени пазар, в з-щето на с. Каблешково |
Бърза река | 51 | 3,516 | Кузгун дере | Новоселище | 59 | 2,537 | Кушалълар ени махле |
Верско | 37 | 1,205 | Имамлар | Ночево | 37 | 12,911 | Ташлък |
Водач | 209 | 2,400 | Кълаузлар | Паничково | 277 | 9,772 | Чанакчъ |
Вождово | 70 | 0,821 | Емироллар, Вождево | Патица | 157 | 4,136 | Юрдеклер, Гьок Виран |
Войново | 7 | 2,133 | Кара чоджуклар | Петелово | 235 | 7,276 | Хорозлар, Петелево |
Възел | 67 | 0,661 | Джингаз махле | Пряпорец | 290 | 1,373 | Байраклар махле |
Габрово | 545 | 12,777 | Пчеларово | 118 | 25,645 | Кованлък | |
Даскалово | 290 | 4,986 | Молла Мусалар | Русалина | 2 | 2,317 | Ходжалар |
Драганово | 125 | 1,907 | Шабан кьой | Свободиново | 143 | 4,937 | Даа харман, Свободино |
Душка | 1 | - | Хаджъ Йорук в з-щето на с. Ночево | Соколите | 38 | 17,947 | Шахинлар |
Дядовско | 318 | 4,947 | Деде кьой | Среднево | 217 | 2,044 | Орта махле, Средньово |
Железник | 212 | 2,293 | Кара Демир | Средска | 6 | 2,920 | Мурсалар |
Женда | 26 | 16,629 | Яшлък кьой | Стражница | 106 | 2,155 | Хюмет кьой |
Житница | 192 | 5,454 | Хамбарджълар | Черна нива | 80 | 4,437 | Кара тарла |
Йончово | 102 | 12,497 | Кирез тарла | Черноочене | 386 | 2,059 | Йенипазар |
Каблешково | 208 | 1,240 | Шабанлар | Ябълчени | 109 | 3,219 | Алмалък |
Каняк | 142 | 5,697 | Кара кьой ибиклер | Яворово | 107 | 4,402 | Баш виран |
ОБЩО | 7775 | 328,569 | 3 населени места без землища |
Средната гъстота на населението е 23,8 души/km2 при 59 средно за страната. Относителният дял на трудоспособното население и трудовите ресурси е сравнително постоянен и представлява 53,3% от цялото население.
В района на село Ночево има добре запазен комплекс от разнородни изсичания и съоръжения, разположен в местността „Пармак кая“ на около 500 м. след първата махала на селото.
През общината преминават частично 4 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 49,8 km:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.