From Wikipedia, the free encyclopedia
Акадският език е семитски език, говорен в древността в Двуречието от асирийците и вавилонците. Името на езика произлиза от името на град Акад, важен център на месопотамската цивилизация. Той е най-ранно засвидетелстваният семитски език.
За информацията в тази статия или раздел не са посочени източници. Въпросната информация може да е непълна, неточна или изцяло невярна. Имайте предвид, че това може да стане причина за изтриването на цялата статия или раздел. |
Акадски език lišānum akkadītum | |
Страна | Асирия, Вавилон |
---|---|
Регион | Двуречие, Близък изток |
Говорещи | мъртъв език |
Писменост | Клинописно писмо |
Систематизация по Ethnologue | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() В бр. #15 на Етнолог липсва запис за езика. Предложената систематизация е примерна. | |
Кодове | |
ISO 639-2 | akk |
ISO 639-3 | akk |
Акадски език в Общомедия |
Месопотамски цивилизации |
---|
Двуречие Тигър · Ефрат |
Шумер |
Ериду · Киш · Урук · Ур Лагаш · Нипур · Гирсу |
Елам |
Суза · Аншан |
Акадско царство |
Акад · Мари |
Амореи |
Исин · Ешнуна · Ларса |
Вавилония |
Вавилон · Халдея |
Асирия |
Ашур · Нимруд Дур-Шарукин · Ниневия |
Анатолия |
Хати · Хети · Касити Урарту / Митани |
История |
Месопотамия (Списък на династиите) |
Шумер (Списък на царете) |
Еламитски царе Асирийски царе Вавилонски царе |
Енума Елиш · Гилгамеш |
Вавилонска религия |
Шумерски · Еламитски |
Акадски · Арамейски |
Хуритски · Хетски |
Акадският език използва клинописно писмо, което е взето от по-древния шумерски език. Видоизмененото клинописно писмо, използвано от акадските писари, използва:
Клинописът е сравнително неподходящ за акадския език, най-вече заради липсата на знаци за типичните семитски фонеми като ларингални експлозиви. Освен това клинописът е сричково писмо, изразяващо комбинация от съгласна и гласна, често неподходящо за записване на семитски думи, изградени от 3 съгласни звука без записване на гласни.
Акадският език бива преоткрит към края на 18 век, след като датчанинът Карстен Ниебур публикува откъси от клинописни текстове през 1767 г. Веднага започват безбройни опити за разшифроването им. Най-полезните ключове за разчитането на езика са двуезични текстове, например на акадски и староперсийски език. Тъй като в тези текстове се споменават доста царски имена, отначало се разчитат няколко знака (изследванията на Георг Фридрих Гротефенд). Още тогава се разбира, че акадският език е семитски. През 19 век езикът бива напълно разчетен и изучен.
В началото на II хил. пр.н.е. акадският език се разделя на два основни диалекта – асирийски и вавилонски, всеки от които има по няколко периода:
Граматиката е близка до тази на класическия арабски език.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.