- 國際音標(幫助):/ˈkie̯li/, [ˈk̟ie̞̯li]
kieli
- 舌頭
- 語言
- 語言風格
- 形似舌頭的物體構件,如鎖舌、鞋舌
- 鐘錘
- (音樂) 弦
- (音樂) 簧片
可以用來代替語言名詞,以與形似的專有名詞區分。如islanti (“冰島語”) → islannin kieli。
更多信息 主格, 屬格 ...
kieli 的屈折 (Kotus 類型 26/pieni,無元音變換)
|
主格
|
kieli
|
kielet
|
屬格
|
kielen
|
kielten kielien
|
部分格
|
kieltä
|
kieliä
|
入格
|
kieleen
|
kieliin
|
|
單數
|
複數
|
主格
|
kieli
|
kielet
|
賓格
|
主
|
kieli
|
kielet
|
屬
|
kielen
|
屬格
|
kielen
|
kielten kielien
|
部分格
|
kieltä
|
kieliä
|
內格
|
kielessä
|
kielissä
|
出格
|
kielestä
|
kielistä
|
入格
|
kieleen
|
kieliin
|
接格
|
kielellä
|
kielillä
|
離格
|
kieleltä
|
kieliltä
|
向格
|
kielelle
|
kielille
|
樣格
|
kielenä
|
kielinä
|
轉移格
|
kieleksi
|
kieliksi
|
欠格
|
kielettä
|
kielittä
|
手段格
|
—
|
kielin
|
共格
|
請參閱下方的所有格形式。
|
关闭
更多信息 第一人稱單數所有者, 單數 ...
第一人稱單數所有者
|
|
單數
|
複數
|
主格
|
kieleni
|
kieleni
|
賓格
|
主
|
kieleni
|
kieleni
|
屬
|
kieleni
|
屬格
|
kieleni
|
kielteni kielieni
|
部分格
|
kieltäni
|
kieliäni
|
內格
|
kielessäni
|
kielissäni
|
出格
|
kielestäni
|
kielistäni
|
入格
|
kieleeni
|
kieliini
|
接格
|
kielelläni
|
kielilläni
|
離格
|
kieleltäni
|
kieliltäni
|
向格
|
kielelleni
|
kielilleni
|
樣格
|
kielenäni
|
kielinäni
|
轉移格
|
kielekseni
|
kielikseni
|
欠格
|
kielettäni
|
kielittäni
|
手段格
|
—
|
—
|
共格
|
— |
kielineni
|
第二人稱單數所有者
|
|
單數
|
複數
|
主格
|
kielesi
|
kielesi
|
賓格
|
主
|
kielesi
|
kielesi
|
屬
|
kielesi
|
屬格
|
kielesi
|
kieltesi kieliesi
|
部分格
|
kieltäsi
|
kieliäsi
|
內格
|
kielessäsi
|
kielissäsi
|
出格
|
kielestäsi
|
kielistäsi
|
入格
|
kieleesi
|
kieliisi
|
接格
|
kielelläsi
|
kielilläsi
|
離格
|
kieleltäsi
|
kieliltäsi
|
向格
|
kielellesi
|
kielillesi
|
樣格
|
kielenäsi
|
kielinäsi
|
轉移格
|
kieleksesi
|
kieliksesi
|
欠格
|
kielettäsi
|
kielittäsi
|
手段格
|
—
|
—
|
共格
|
— |
kielinesi
|
第一人稱複數所有者
|
|
單數
|
複數
|
主格
|
kielemme
|
kielemme
|
賓格
|
主
|
kielemme
|
kielemme
|
屬
|
kielemme
|
屬格
|
kielemme
|
kieltemme kieliemme
|
部分格
|
kieltämme
|
kieliämme
|
內格
|
kielessämme
|
kielissämme
|
出格
|
kielestämme
|
kielistämme
|
入格
|
kieleemme
|
kieliimme
|
接格
|
kielellämme
|
kielillämme
|
離格
|
kieleltämme
|
kieliltämme
|
向格
|
kielellemme
|
kielillemme
|
樣格
|
kielenämme
|
kielinämme
|
轉移格
|
kieleksemme
|
kieliksemme
|
欠格
|
kielettämme
|
kielittämme
|
手段格
|
—
|
—
|
共格
|
— |
kielinemme
|
第二人稱複數所有者
|
|
單數
|
複數
|
主格
|
kielenne
|
kielenne
|
賓格
|
主
|
kielenne
|
kielenne
|
屬
|
kielenne
|
屬格
|
kielenne
|
kieltenne kielienne
|
部分格
|
kieltänne
|
kieliänne
|
內格
|
kielessänne
|
kielissänne
|
出格
|
kielestänne
|
kielistänne
|
入格
|
kieleenne
|
kieliinne
|
接格
|
kielellänne
|
kielillänne
|
離格
|
kieleltänne
|
kieliltänne
|
向格
|
kielellenne
|
kielillenne
|
樣格
|
kielenänne
|
kielinänne
|
轉移格
|
kieleksenne
|
kieliksenne
|
欠格
|
kielettänne
|
kielittänne
|
手段格
|
—
|
—
|
共格
|
— |
kielinenne
|
第三人稱所有者
|
|
單數
|
複數
|
主格
|
kielensä
|
kielensä
|
賓格
|
主
|
kielensä
|
kielensä
|
屬
|
kielensä
|
屬格
|
kielensä
|
kieltensä kieliensä
|
部分格
|
kieltään kieltänsä
|
kieliään kieliänsä
|
內格
|
kielessään kielessänsä
|
kielissään kielissänsä
|
出格
|
kielestään kielestänsä
|
kielistään kielistänsä
|
入格
|
kieleensä
|
kieliinsä
|
接格
|
kielellään kielellänsä
|
kielillään kielillänsä
|
離格
|
kieleltään kieleltänsä
|
kieliltään kieliltänsä
|
向格
|
kielelleen kielellensä
|
kielilleen kielillensä
|
樣格
|
kielenään kielenänsä
|
kielinään kielinänsä
|
轉移格
|
kielekseen kieleksensä
|
kielikseen kieliksensä
|
欠格
|
kielettään kielettänsä
|
kielittään kielittänsä
|
手段格
|
—
|
—
|
共格
|
— |
kielineen kielinensä
|
|
关闭
- 名詞:kieleke
- 形容詞:kielellinen, kielevä, kielinen
- 動詞:kieliä
- kielen päällä
- kieli solmussa
- purra kieltänsä
- pitää kieli keskellä suuta
- (直陳式) 國際音標(幫助):/ˈkie̯li/, [ˈk̟ie̞̯li]
- (命令式,否定形) 國際音標(幫助):/ˈkie̯liˣ/, [ˈk̟ie̞̯li(ʔ)]
kieli
- kieliä 的第三人称单数直陈式过去时形式。
- kieliä 的直陈式现在时共否定形式。
- kieliä 的第二人称单数命令式现在时形式。
- kieliä 的第二人称单数命令式现在时共否定形式。
kieli (屬格 kielen,部分格 kieltä)
- 舌頭
- 語言
- P. Zaykov; L. Rugoyeva (1999), “kieli”, Карельско-Русский словарь (Северно-Карельские диалекты) [Karelian-Russian dictionary (North Karelian dialects)], Petrozavodsk, ISBN 5-88170-020-1
kieli (屬格 kielen,部分格 kieltä)
- 舌頭
- 語言
kieli (屬格 kielen,部分格 kieldy)
- 舌頭
- 語言
- 鐘錘
- Olga Žarinova (2012) Pagizemmo Karjalakse [一起來說卡累利阿語], 聖彼得堡, ISBN 978-5-91997-073-6, 页10
- Tatjana Boiko (2019) Suuri Karjal-Venʹalaine Sanakniigu (livvin murreh) [The Big Karelian-Russian dictionary (Livvi dialect)], 2nd版, ISBN 978-5-88170-342-4, 页105