Loading AI tools
площа у Подільському районі міста Києва З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Пошто́ва пло́ща — площа у Подільському районі міста Києва, місцевість Поділ. Розташована між Володимирським узвозом, Боричевим узвозом, вулицею Петра Сагайдачного, Набережно-Хрещатицькою і Набережним шосе.
Поштова площа Київ | |
---|---|
![]() Поштова площа, жовтень 2021 року | |
Місцевість | Поділ |
Район | Подільський |
Назва на честь | Поштової станції |
Колишні назви | |
майдан Різдва Поштовий майдан[1] | |
Загальні відомості | |
Координати | 50°27′33″ пн. ш. 30°31′31″ сх. д. |
поштові індекси | 04070 |
Транспорт | |
Найближчі станції метро | ![]() |
Автобуси | А 62, 111, 114 115 (по вул. Набережно-Хрещатицькій) |
Трамваї | з 1892 по 2011 роки |
Фунікулер | ![]() |
Зовнішні посилання | |
Код у реєстрі | 11352 |
У проєкті OpenStreetMap | r9387294 |
На карті | ![]() На карті населеного пункту |
Мапа | |
![]() | |
![]() |
Одна з найдавніших площ Києва. Археологічні дослідження виявили, що торговельні поселення були тут ще в IV столітті. За часів Київської Русі, ймовірно, на ній розміщувалося одне з восьми київських торговищ, що згадуються в літописах. Під сучасною назвою відома з першої половини XVIII століття (хоча поштову станцію на Поштовій площі збудовано 1846 року). У XIX столітті існувала також паралельна назва — площа Різдва, від розташованої на ній церкви Різдва Христового (збудована у 1810—1814, знищена у 1930-ті роки XX століття). 1900 року поблизу спорудили Каплицю Товариства рятування на воді.
У середині 1970-х років, у зв'язку з будівництвом станції метро, площу докорінно переплановано, розширено (зокрема, вона поглинула нижню частину Боричевого узвозу) і зміщено на північ. У 1977—1979 роках тут за проєктом архітектора О. В. Ільяшенка був зведений пішохідний міст, який проходив над площею (знесений протягом реконструкції 2012—2013 років).
Наприкінці лютого 2015 року під час розкопок на Поштовій площі археологи знайшли цілу вулицю часів Київської Русі, а саме фрагменти будівель, старі частоколи та зруби. Також були віднайдені артефакти. які належать приблизно до XI—XIII століття. Наразі вирішується питання музеєфікації пам'яток давнини[2].
У травні в Києві був створений спеціальний інформаційний штаб щодо археологічних робіт на площі[3]. Станом на 3 червня 2015 року археологічні роботи, призупинені у зв'язку з небезпекою для археологів та артефактів, планувалося відновити в середині червня 2015 року[4].
У вересні 2015 року повідомлено про виявлення під час розкопок ще одного осередку археологічних знахідок, що датуються серединою XVII століття. Нова знахідка, за припущеннями істориків, може бути дерев'яною фортифікаційною спорудою[5]. Станом на вересень 2015 року археологи досліджували два шари — ХІ та XVII століття[5].
У березні 2017 року розкопки зупинилися через відсутність фінансування. За час археологічних робіт вдалося заглибитися на 5 м; були виявлені «княжі печатки, зброя, прикраси, насіння, рештки тварин та навіть людей»[6].
У травні 2015 року планували до 9 червня надати проєкт Програми з консервації та музеєфікації ділянки прибережного міського кварталу Середньовічного Києва XI—XII століття[3], але через «відсутність архітекторів проєкту будівництва та неможливість конкретизувати сам проєкт» розробка проєкту була продовжена в часі[4].
На сьогодні зарано говорити про музеєфікацію знайдених об'єктів. Зараз ми працюємо над збереженням знайдених археологічних артефактів. І лише після того, як археологи завершать всі дослідження двох шарів — ХІ та XVII століття, а також проведуть їх консервацію, ми зможемо чітко визначитися з музеєфікацією цих безцінних історичних пам'яток.
— Діана Попова, директор Департаменту культури КМДА[5]
У квітні 2017 року археологами була зареєстрована електронна петиція на підтримку «музеєфікації та подальшого дослідження старовинної вулиці часів Київської Русі», яка в липні того ж року набрала кількість голосів, необхідну для подальшого її розгляду[7].
У листопаді 2017 року депутат Київської міської ради Сергій Гусовський зареєстрував проєкт рішення, яким пропонувалося ініціювати припинення договору з інвестором будівництва підземного ТРЦ на Поштовій площі ТОВ «Хенсфорд-Україна», прийняття об'єкта незавершеного будівництва до комунальної власності Києва і створення там музею археології та історії Києва. На кінець березня 2018 року документ отримав підтримку всіх необхідних комісій Київської міської ради та включений до проєкту порядку денного пленарного засідання сесії[8].
21 червня 2018 року Київська міська рада підтримала альтернативний компромісний проєкт рішення, що передбачав збереження та музеєфікацію артефактів, знайдених під час розкопок на Поштовій площі та створення на цьому місці музейного закладу[9]. Того ж дня на Поштовій площі почалася акція протесту та збір підписів під листом до уряду про надання археологічним знахідкам статусу пам'ятки національного значення[10].
Активісти створили імпровізований музей і проводять екскурсії[11]. Відвідувачам видають будівельні каски та проводять короткий інструктаж[11][10].
25 червня 2018 року депутат Київської міської ради Сергій Гусовський зареєстрував окремий проєкт рішення, який передбачав декілька варіантів розірвання договору із забудовником на Поштовій[12].
5 липня 2018 року Верховна Рада України прийняла постанову «Про збереження історико-культурної спадщини на Поштовій площі у Києві»[13], якою парламент рекомендував Кабінету Міністрів України внести об'єкт культурної спадщини «Ділянка прибережного міського кварталу Середньовічного Києва» на Поштовій площі до Державного реєстру нерухомих пам'яток України як пам'ятку національного значення. Верховна Рада також рекомендувала Київській міській державній адміністрації проінформувати громадськість про об'єктивний стан музеєфікації об'єкта та забезпечити широке обговорення подальших кроків. У порівнянні з проєктом постанови за реєстраційним № 8541[14] постанова була ухвалена з важливими правками, які стосуються заборони будь-яких будівельних робіт на Поштовій площі, якщо такі роботи не пов'язані з безпекою об'єкта, та рекомендації Кабміну та КМДА вжити заходів щодо створення там Національного музею «Центр середньовічного міста»[15].
22 травня 2019 року уряд надав «Ділянці прибережного міського кварталу Середньовічного Києва» статусу пам'ятки національного значення[16][17]. Об'єкту присвоїли охоронний номер 260094[16][17].
На площі розташовані:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.