Семен Ластович-Чулівський (4 листопада 1910, с. Чайковичі, Львівська область — 11 березня 1987, Мюнхен) — відомий теоретик і практик виготовлення бандур.
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/uk/thumb/7/70/Lastovych01.jpg/320px-Lastovych01.jpg)
Біографія
Закінчив академічну гімназію у Львові в 1930 р.
Вивчав гру на бандурі у Ю. Сінґалевича, а майстрування бандури у К. Місевича. Організатор хорів та драматичних гуртків.
В 1939 р. заарештований НКВС, але зміг утекти. Під час німецької окупації грав в ансамблі разом з С. Ганушевським, С. Малюцою, Ю. Сінгалевичем, Григором Бажулом, а потім із З. Штокалком, Я. Бабуняком, В. Юркевичем та Г. Смирним.
В 1944 р. вступає до складу Української капели бандуристів ім. Т. Г. Шевченка. під керівництвом Григорія Китастого. Разом з нею він восени 1944 року покидає Україну, виїздить у Німеччину, оселившись у Мюнхені.
Перебування у львівській в'язниці погано вплинуло на його здоров'я. На початку 1950-х захворів на туберкульоз і через надмірну дозу ліків став глухнути, що унеможливило працю як виконавця-бандуриста і навіть педагога. Тому він став займатися збором та обробкою теоретичних матеріалів, виготовленням бандур, почав писати про методику гри на бандурі.
Був похований у Мюнхені на цвинтарі Вальдфрідгоф.
Творча діяльність
Доробок Ластовича-Чулівського складається з трьох творів:
- «Листи про бандуру». На прохання Мирослава Дяковського (США), одного з учнів Зіновія Штокалка, С. Ластович-Чулівський протягом 1955–1956 надсилав йому листи про технологію виробництва бандури. Ці листи М. Дяковський упорядкував та видав окремою брошурою.
- У 1959 в Нью-Йорку вийшла «Збірка українських народних пісень і мелодій для бандури: репертуар пісень і мелодій для голосу і бандури з полегшеним способом самонавчання», упорядкована М. Дяковським. Цей твір виступав як підручник та репертуарна збірка.
- Праця «Кобза-Бандура», написана впродовж 1964–1966 рр. у Мюнхені, стала підсумком діяльності С. Ластовича-Чулівського. У ній він уперше запропонував системний підхід до засад конструктивного удосконалення бандури. Твір вийшов у 2 томах, на 653 сторінках, умістивши багато таблиць й ілюстрацій.
Праці
- Ластович-Чулівський, С. (ред. М.Дяковський) Листи про бандуру [Архівовано 8 квітня 2016 у Wayback Machine.] Н. Й. 1956 — с.24
- Ластович-Чулівський, С. (ред. М.Дяковський) Збірник українських народних пісень і мелодій для бандури — Н. Й. 1959 — 62с.
- Ластович-Чулівський, С. Бандура // рукопис, Мюнхен, 1965. — 654с.
Література
- Дутчак В. Г. Ластович-Чулівський Семен Семенович [Архівовано 11 листопада 2020 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2024. — ISBN 966-02-2074-X.
- Мішалов, В. Семен Ластович-Чулівський та його праця « Кобза-Бандура» — ж. «Бандура», № 29-20, 1989
- Шарко. Б. Бандурист С. Ластович-Чулівський // ж. «Бандура», № 23-24, 1988
- Дутчак В. Г. Специфіка розвитку бандурного мистецтва в Німеччині впродовж ХХ — початку ХХІ століття // Наукові записки Тернопільського національного педагогічного університету ім. В. Гнатюка. Сер. Мистецтвознавство. 2011. Вип. 2
- Мішалов В. Список майстрів бандури харківського типу // Г. М. Хоткевич — Бандура та її конструкція // Фонд національно-культурних ініціатив імені Гната Хоткевича, Торонто-Харків, 2010 ст.270-272
Посилання
- Ластович-Чулівський Семен Семенович // Українська музична енциклопедія / Гол. редкол. Г. Скрипник. — Київ : ІМФЕ НАНУ, 2011. — [Л – М]. — С. 37.
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.