Іван Михейович Копилов (рос. Иван Михеевич Копылов; 15 жовтня 1928, Кемеровська область — 29 липня 2000, Санкт-Петербург) — радянський російський астроном, доктор фізико-математичних наук (1967).
Копилов Іван Михейович | |
---|---|
Народився | 15 жовтня 1928 Сибірський край, РСФРР, СРСР |
Помер | 29 липня 2000 (71 рік) Санкт-Петербург, Росія |
Поховання | кладовище Пулковської обсерваторіїd |
Країна | ![]() ![]() |
Діяльність | астроном |
Галузь | Фізика зірок |
Alma mater | математико-механічний факультет Санкт-Петербурзького державного університетуd |
Науковий ступінь | доктор фізико-математичних наук |
Знання мов | російська |
Заклад | Кримська астрофізична обсерваторія, Спеціальна астрофізична обсерваторія РАН і Пулковська обсерваторія |
Родився в селі Ускат (нині Кемеровська область). У 1950 закінчив Ленінградський університет. У 1950—1966 працював в Кримській астрофізичній обсерваторії АН СРСР, з 1966 — у Спеціальній астрофізичній обсерваторії АН СРСР (у 1966—1985 — директор).
Наукові праці відносяться до фізики і еволюції зірок, астрономічного приладобудування. У 1952—1954 визначив спектральні класи та величини зірок у вибраних ділянках Чумацького Шляху, абсолютні інтегральні величини 300 галактичних скупчень, оцінив число O-скупчень у Галактиці і розглянув їхній зв'язок з O-асоціаціями, досліджував проблему кінематичної нестійкості O-асоціацій. На основі вимірювання еквівалентних ширин ліній поглинання у великої кількості зірок ранніх спектральних класів у 1956—1960 розробив систему двовимірної кількісної спектральної класифікації для зірок O5-F2 і провів детальне дослідження тонкої структури діаграми спектр — абсолютна величина.
Спільно з О. О. Боярчуком склав зведений каталог швидкостей обертання 2362 зірок, в 1959 вивчив розподіл зірок за величинами швидкостей, а також швидкостей обертання для різних груп пекулярних зірок, обговорив отримані залежності з точки зору сучасних уявлень про еволюцію зірок. Виконав великий ряд спектральних, статистичних і еволюційних досліджень нестаціонарних зірок (типів Be, β Великого Пса, новоподібних, нових і повторних нових зірок, цефеїд). Розглянув просторовий розподіл гарячих зірок, нових і найновіших зірок, довгоперіодичних цефеїд, планетарних туманностей, визначив параметри галактичних підсистем, в які входять зірки цих типів. У 1962—1967 на основі детального кількісного аналізу спектрів гарячих зірок визначив хімічний склад атмосфер, їхні фізичні характеристики (ефективні температури, маси, радіуси тощо), дав еволюційну інтерпретацію діаграми спектр — світність для гарячих зірок, визначив параметри лінії нульового віку. Розвинув і удосконалив метод визначення електронних густин в атмосферах гарячих зірок. Виконав цикл робіт з детального спектрального дослідження магнітних і металевих зірок (1969—1976), оптичних компонентів рентгенівських джерел (1980—1981). Займався питаннями створення, дослідження і застосування астрономічної техніки (телескопи, спектрограф).
Іменем Копилова названа мала планета (9932 Копилов), відкрита М. С. Черних 23 серпня 1985 у Кримській астрофізичній обсерваторії.
- М. В. Стешенко. Копилов Іван Михейович // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2014. — Т. 14 : Кол — Кос. — 767 с. — ISBN 978-966-02-7304-7.
- Астронет [Архівовано 25 грудня 2010 у Wayback Machine.]
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.