Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Чу́тове — селище, центр Чутівської територіальної громади Полтавського району Полтавської області. Колишній районний центр. 6,4 тис. мешканців (2001 р.). Орган місцевого самоврядування — Чутівська селищна рада.
селище Чутове | |
---|---|
![]() | |
Країна | ![]() |
Область | Полтавська область |
Район | Полтавський район |
Рада | Чутівська селищна рада |
Код КАТОТТГ | UA53080450010015062 |
Основні дані | |
Засновано | 1743 |
Статус | із 2024 року |
Населення | ▼ 6 024 (01.01.2022)[1] |
Поштовий індекс | 38800—803 |
Телефонний код | +380 5347 |
Географічні координати | 49°43′18″ пн. ш. 35°10′10″ сх. д. |
Висота над рівнем моря | 104 м |
Водойма | р. Коломак, р. Чутівка, Балка Лисича
|
Відстань | |
Найближча залізнична станція: | Скороходове |
До станції: | 12 км |
До обл. центру: | |
- фізична: | 52 км |
- залізницею: | 44 км |
- автошляхами: | 55,4 км |
Селищна влада | |
Адреса | 38800, Полтавська обл., Полтавський район, смт Чутове, вул. Набережна, 9 |
Голова селищної ради | Корольов Микола Павлович |
Карта | |
![]() |
Селище міського типу Чутове знаходиться на лівому березі річки Коломак, в місці впадання в неї річки Чутівка, вище за течією на відстані 1,5 км розташоване село Каленикове (Коломацька громада Харківської області), нижче за течією на відстані 3 км розташоване село Новофедорівка, вище за течією річки Чутівка на відстані 2,5 км розташоване село Таверівка. Через селище проходять автомобільні дороги М03 та Т 1722. У селищі Балка Лисича впадає у річку Чутівку.
Розташоване за 55 км від Полтави (автошлях E40, з яким збігається М03) та за 12 км від залізничної станції Скороходове.
Вперше згадується в духовниці полтавського полковника В. В. Кочубея 1743 р.
З інших джерел відомо, що 1764 р. було селом, у якому налічується 82 двори, церква, кілька крамниць.
Згідно з Генеральним описом Лівобережної України 1765—1769 рр. село входило до складу Великобудищанської сотні Полтавського полку.
Після 1781 р. Чутове ввійшло до складу Чернігівського намісництва, 1796 р. — Малоросії, 1802 р. — до Полтавського повіту Полтавської губернії.
За даними на 1859 рік у власницькому селі мешкало 1877 осіб (899 чоловічої статі та 978 — жіночої), налічувалось 312 дворових господарства, існувала православна церква, відбувалось 3 ярмарки на рік та базари[2].
Станом на 1900 рік село було центром Чутівської волості[3].
На початку ХХ століття власником економій став поміщик Дурново. 1902 року жителі Чутового взяли участь у селянському повстанні, яке було придушене силою зброї.
У травні 1920 р. в Чутовому виникло радянське господарство — розплідник племінних свиней.
1923 року створений Чутівський район.
З 13.10.1941 р. по 20.09.1943 р. Чутове знаходилося під німецько-фашистською окупацією. 13 квітня 1957 р. Чутове віднесено до категорії селищ міського типу.
До жовтневого перевороту 1917 року в Чутовому містився маєток родини Скоропадських, 20 000 десятин, записаний на Марію, дочку Павла Скоропадського. Ймовірно, спадок перейшов їй від матері, Олександри Скоропадської (до шлюбу Дурново).[4]
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року[5]:
Мова | Кількість | Відсоток |
---|---|---|
українська | 6133 | 96.25% |
російська | 211 | 3.31% |
вірменська | 14 | 0.22% |
білоруська | 12 | 0.18% |
румунська | 1 | 0.02% |
інші/не вказали | 1 | 0.02% |
Усього | 6372 | 100% |
В смт знаходиться ТОВ «ГРАНД-МОЛПРОДУКТ». На підприємстві виробляються: масло вершкове, спред, сири, згущене молоко[6].
ТОВ «Молочна рівєра».
У смт працює Чутівська ЗОШ І-ІІІ ступенів, Чутівське професійно-технічне училище № 55, дитячі садочки.
Культурним осередком Чутового і району є районний будинок культури. У селищі діє районний краєзнавчий музей. Музей двох війн — Другої світової та нинішньої неоголошеної на Донеччині — фундується з 2017 р.[7].
У Чутовому є кінно-спортивний комплекс «Тракен», на якому проводяться регулярні спортивні змагання з кінного спорту, та розводять коней породи Тракен.
У Чутовому народилися:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.