Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Микола Романович Посівнич (нар. 2 грудня 1980, с. Вощанці Самбірський район, Львівська область) — український історик і громадський діяч, кандидат історичних наук[3]. Член редколегії наукового збірника «Український визвольний рух» (№ 1–3, Центр досліджень визвольного руху), редакційної ради «Літопис УПА. Нова серія» (з 2010), редколегії наукового видання «Дмитро Донцов». Автор понад 300 наукових публікацій, 10 монографій, 6 брошур, упорядник і редактор 32 книг, календарів «Літопису УПА» на 2004—2014 роки та про Степана Бандеру на 2009 рік.
Микола Посівнич | |
---|---|
![]() | |
Народився | 2 грудня 1980 (43 роки) с. Вощанці Самбірський район, Львівська область |
Країна | ![]() |
Національність | українець |
Діяльність | історик |
Alma mater | Історичний факультет Львівського національного університету імені Івана Франка |
Галузь | історія[1] і соціальна активність[d][1] |
Заклад | Інститут українознавства імені І. Крип'якевича НАН України |
Науковий ступінь | кандидат історичних наук |
Нагороди | ![]() |
![]() |
Микола Посівнич народився 2 грудня 1980 року в с. Вощанці на Самбірщині.
У 1998 р. закінчив Градівську СШ Городоцького району[4].
З відзнакою закінчив у 2003 році магістратуру історичного факультету Львівського національного університету ім. І. Франка.
У 2002 році, ще будучи студентом, Микола Посівнич став одним із засновників Центру досліджень визвольного руху (Львів), разом зі ще одним колегою по навчанню, та по діяльності у Львівській обласній організації партії Конгрес українських націоналістів — Володимиром Морозом, разом з яким у 1998 році заснували Молодіжний КУН.
З 2001 співпрацює з «Літописом УПА». У 2004 обраний заступником президента благодійного фонду «Літопису УПА» ім. Володимира Макара, а з травня 2005 — президент фонду.
Працює в Інституті українознавства ім. І. Крип'якевича Національної академії наук України від 2003 року: молодший (2003—2014), науковий (2014—2019), старший науковий співробітник (з 2019 і дотепер) відділу новітньої історії[4].
Також від 14.11.2002 р. працює науковим співробітником у відділі визвольних змагань Львівського історичного музею та в Музеї ген.-хор. УПА Романа Шухевича[4].
У 2009 році захистив дисертацію кандидата історичних наук на тему: «Воєнно-політична діяльність ОУН в 1929—1939 рр.».
Член редколегії наукового збірника «Український визвольний рух» (№ 1-3), редакційної ради «Літопис УПА. Нова серія» (з 2010 р.), редколегії наукового видання «Дмитро Донцов. Вибрані твори: у 10 томах», Відповідальний редактор Літопису УПА (2017-18 рр.).
Голова Львівської регіональної міжвідомчої комісії по реабілітації (2024 р.)
Досліджує український визвольний рух ХХ століття. Станом на 2024 рік — автор понад 300 наукових публікацій, 10 монографій (три у співавторстві), 6 брошур, упорядник і редактор 32 книг, календарів «Літопису УПА» на 2004—2014 роки та про Степана Бандеру на 2009 рік. Учасник 80 наукових конференції і круглих столів.
Нагороджений ювілейними грамотами, відзнаками і медалями за заслуги в національно-визвольній боротьбі, утвердженні і розбудові української держави від різних обласних рад, громадських установ і організацій.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.