Loading AI tools
мальовані історії, розповіді в картинках З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ко́мікс (від англ. comic — комедійний, комічний, смішний; рідше вживається термін англ. sequential art — дослівно «послідовне мистецтво», яке використовує прийом «далі буде») — послідовність малюнків, зазвичай з короткими текстами, які створюють певну зв'язну розповідь. Тексти, зазвичай, мають специфічну форму «мовної бульки» («мовної хмарки», «мовного димка», виноски; англ. speech balloon), яка передає мову чи думку персонажа, заголовків і титрів. Початково комікси використовували карикатури для ілюстрації і розважали цікавими і простими історіями, розвинулись в окремий вид мистецтва з багатьма піджанрами.
В залежності від уточнення терміну, походження коміксів в Європі можна віднести до 15 століття. Однак, сучасна форма коміксу (з панелями, кадрами (панель в коміксі — окремий малюнок чи малюнок з текстами), використанням тексту всередині картинки в «мовній бульці»), як і сам термін «комікс», датується кінцем 19 століття.
В 1833 році швейцарський письменник і педагог Родольф Топфер (Rodolphe Töpffer) видає першу книгу коміксів «Histoire de M. Jabot» (створену у 1831році), яку він позиціонує як повноцінні медіа. Він пропонує свої історії в картинках як альбоми (в італійському форматі) — які часто поширюється сам, до декількох сотень копій. Цей приклад спонукає інших наслідувати цей приклад.
В 1854 році виходить самостійна книжка-альбом французького художника Ґюстава Доре «Історія Святої Русі» (повна назва «Мальовнича, драматична та карикатурна історія Святої Русі на підставі текстів хронікерів і істориків Нестора, Сильвестра, Карамзина, Сегура і т. д. в 500 рисунках з коментарями» фр. Histoire pittoresque dramatique et caricaturale de la Sainte Russie, d'après les chroniqueurs et historiens Nestor Nikan Sylvestre Karamsin Ségur etc.)[1]. Цей твір вважається одним із перших провісників мистецтва коміксу (протокомікс).
Існує багато визначень коміксу, всі вони в цілому зводяться до того, що комікс — це серія зображень, в якій розповідається якась історія. Комікс — це єдність оповідання і візуальної дії. Скотт МакКлауд, автор книги «Суть коміксу» (англ. Understanding comics), пропонує коротке визначення «послідовні зображення», і повніше — «суміжні малюнки та інші зображення у смисловій послідовності».
У коміксах не обов'язково присутній текст, існують і «німі» комікси з інтуїтивно зрозумілим сюжетом (наприклад, «Арзак» Жана Жиро). Але найчастіше, пряма мова в коміксі передається за допомогою філактер — «словесної бульбашки», яка «видувається» з вуст персонажа. Слова автора зазвичай поміщають над, або під кадрами коміксу. Стандартний комікс має розмір 17х26 см.
Комікси можуть бути будь-якими і за жанрами, і за стилем малювання. У вигляді коміксів адаптуються навіть твори класиків літератури. Але історично склалося, що найпоширеніші жанри коміксу — пригоди та гумор. Цей стереотип довго псував репутацію коміксів. Малюнок у коміксах має деяку частку умовності. Він спрощується для швидкості малювання і зручності сприйняття та ідентифікації читача з персонажем.
За об'ємом комікси варіюються від коротких «стрипів» до об'ємних графічних романів і серіалів з безліччю випусків.
Комікс тісно пов'язаний з кіно, і особливо з мультиплікацією. Як відзначає все той же МакКлауд, «Фільм на плівці — це дуже повільний комікс. Простір для коміксу означає те саме, що час для фільму». В англійській мові, слово «cartoon» — «карикатура» може означати і комікс, і мультфільм. В основі ж практично всіх японських мультфільмів «аніме» лежить екранізація японських коміксів «манга».
Хоча історії в картинках відомі з давнини, наприклад у формі лубка, або ілюстрованих житіїв святих, комікси у сучасному розумінні цього слова оформилися в першій половині 19 століття. Першим виданням, що спеціалізувалося на такій формі стало «The Glasgow Looking Glass», засноване в 1825 році.[2] У другій половині 19 століття з'явилися комікси з постійними героями, наприклад, «Жовтий малюк», що був створений Ричардом Фелтоном Аутколтом у 1895 році, і друкувався в газеті New York World, а пізніше в New York Journal-American. Першим виданням, присвяченим пригодам одного героя став британський комікс «Ally Sloper's Half Holiday» Чарльза Росса, що розповідав про пригоди лінивого та шахраюватого Александра Слопера, і виходив з 1884 року.
Хоча з'явилися комікси в Європі, хибно вважається що найбільшого розвитку ця індустрія зазнала в США. але вона є лише третім ринком за обсягами продажів у світі.
![]() | Цей розділ потребує доповнення. (травень 2018) |
Головною зміною, що визначає цю епоху, є перехід від гумористичних та саркастичних історій до героїчних і пригодницьких.
Комікси про супергероїв, що на деякий час поступилися детективним та хоррор-коміксам, знов стають популярними, через підсилення цензури. Винайдене поняття «мультивсесвіту» у світі коміксів, завдяки чому з'явилася можливість перезапустити багато серій, що стали занадто одноманітними, і почати їх з чистого листа, дозволяючи інакше розкрити персонажів.
Ослаблення цензури сприяло тому, що комікси знов почали переходити до більш «дорослих» тем — зловживання алкоголем і наркотиками, забруднення довкілля, расизм.
Історії коміксів стають ще темнішими, персонажі — психологічно складнішими, на відміну від «чисто добрих» та «чисто злих» попередників. Сама індустрія стає значно прибутковішою, з'являється велика кількість фільмів і ігор по коміксах, творці коміксів стають більш загальновідомими.
Компанія «Dark Horse» починає друкувати комікси за мотивами фільмів, таких як «Чужий», «Хижак», «Термінатор». У той час, коли комікс-компанії змагаються між собою, «Walt Disney Company» займається випуском дитячих історій з Мікі Маусом, Гуфі, Дональдом Даком та іншими своїми персонажами, перебуваючи наче поза конкуренцією.
Рок-музика — ще одна тема, яка зустрічається в коміксах 90-х років, історії у картинках видані практично про всіх рок-зірок. У коміксах навіть були відбиті майже всі теми та події в Перській затоці у 1990 році, особливо гостро вони були сприйняті американцями. Також з'явилися комікси з ухилом у порнографію та насильство. Це привернуло увагу Інституту Американської Цензури в галузі мистецтва. Були прийняті жорсткі заходи — на обкладинках найбільш «сміливих» коміксів стоять написи «Лише для дорослих» (англ. Adults only!).
За словами Бориса Філоненка, арткритика та аспіранта ХНУ ім. В. Н. Каразіна, станом на 2014 рік феномену коміксів в Україні як такого ще не було й ті поодинокі спроби, які існували, то були окремі експерименти окремих людей, але аж ніяк не масова культура".[3] З Філоненком погоджується Олена Колесник, професор кафедри теоретичної, прикладної культурології і музикознавства Національної академії керівних кадрів культури і мистецтв, яка наголошувала що станом на 2013 рік «український комікс та графічний роман знаходяться [ще] в стані формування».[4]
Все ж, графічні романи, комікси та манга поступово стають елементом масової української культури.[5] Цьому посприяли, зокрема, хвиля успішних екранізацій коміксів Marvel та DC, які мали значний успіх в українських кіноманів. Інтерес до коміксів також дав поштовх до створення коміконів, НФ/фентезі та косплей-фестивалів в Україні. Зокрема за останні кілька років з'явилися львівський фестиваль косплею Anicon Lviv (з 2009 року), київський фестиваль науково-фантастичної літератури LiTerraCon (з 2014 по 2017 роки), київський фестиваль ґікової культури Kyiv Comic Con (з червня 2015 року), івано-франківський фестиваль фентезі літератури «Brama» (з 2017 року), київський фестиваль Kyiv Comix Con,[6] київський фестиваль Comix Fest,[7] київський фестиваль ґікової культури Comic Con Ukraine (з 2018 року), Comxfest (з 2018) тощо.
Україномовні комікси та графічні романи почали набирати популярність лише на початку 2010-их. Так протягом 2010-х з'явилися перші видавництва, що розпочали випускати україномовні графічні романи: трилогія «Даогопак» (2012—2016) та «Чуб: Зоряна байка про козака Чубенка» (2013) від видавництва NebesKey; «Війна богів» (2015),[8] трилогія «Козаки на орбіті» (2013—2016),[9] збірка «Саркофаг» («Сон», «Світ 912» та «Саркофаг», 2016) від Андрія Данковича;[10] «Патріот. Атака Клонів» (2014) та «Патріот. Ренегат» (2016) від Вадима Назарова; «Герой поневолі»; (2014) від видавництва Леополь[11] Максим Оса (прим.: переклад з російської) (2011 та 2016) та «Звитяга. Савур-Могила» (прим.: двомовний, російсько-український) (2015) від видавництва Асґардіан комікс тощо.[12] Також у 2013 автори та видавці брати Капранови презентували коміксову версію історії України під назвою «Мальована історія Незалежності України».[13]
Одним з перших коміксів на основі роману, став комікс «Ворошиловград» за мотивами роману Сергія Жадана, що вийшов у 2012 році.[14]. Авторами коміксу стали митці з Польщі Мартін Сурма (ілюстрації) та Артур Вабік (сценарій та консультації)[15]. Комікс був виданий в Україні та Польщі накладом у 1000 примірників у кожній з країн, де книжка була розповсюджена безкоштовно[15]. Оригінальний комікс було офіційно викладено в мережу Інтернет його авторами[16].
Наприкінці 2010-их українською нарешті почали перекладатися та видаватися всесвітньовідомі комікси. Видавництво «Ірбіс Комікси», починаючи з 2015 року, почало видавати по ліцензії українською мовою всесвітньо відому серію коміксів «Джеронімо Стілтон» видавництва Atlantyca, присвячену відомим подіям та особистостям в історії людства. Станом на 2018 рік українською вийшли майже всі комікси серії — «Відкриття Америки», «Таємниця Сфінкса», «Шахраї в Колізеї», «Слідами Марко Поло» та «Динозаври наступають» тощо.[17][18]. Окрім того, видавництво «Ірбіс Комікси» з 2016 році також видає по ліцензії українською мовою відому бельгійську серію коміксів «Смурфики» видавництва IMPS. Станом на 2018 рік українською вийшли вже 6 коміксів з серії.[19]
У грудні 2016 року «Рідна Мова» (разом з видавництвом «Махаон-Україна» є підрозділом російської видавничої групи «Азбука-Аттікус») отримало екслюзивні права на переклад коміксів DC Comics українською мовою. Перші примірники DC коміксів українською з'явилися навесні 2017 року.[20] Наприкінці 2017 року «Рідна Мова» отримала також ексклюзивні права на переклад українською мовою коміксів «Vertigo» (Імпринт DC Comics).
У липні 2017 року вийшов графічний роман авторства Чака Поланніка Бійцівський клуб 2: графічний роман у видавництві КСД.[21][22] Графічний роман «Бійцівський клуб 2» став першим перекладом графічного роману українською.
У лютому 2018 році українське представництво британського видавництва коміксів «Fireclaw» перші отримали права на переклад коміксів Marvel Comics українською мовою від Panini Comics, власника ліцензії на переклади коміксів Marvel італійською, французькою, німецькою тощо. Першим коміксом Marvel Comics перекладеним українською мовою став легендарний комікс «The Amazing Spider-Man» про усім відому Людину-павук.[23][24][25]
У середині 2018 році Видавництво «Vovkulaka» отримало ексклюзивні ліцензійні права на переклад коміксів Dark Horse Comics українською мовою. Першим коміксом видавництва Dark Horse Comics перекладеним українською мовою став американський комікс Відьмак на основі романів Анджея Сапковського.[26][27]
У 2019 році Видавництво «Мольфар Комікс» отримало ексклюзивні ліцензійні права на переклад коміксів Image Comics українською мовою. Першим коміксом видавництва Dark Horse Comics перекладеним українською мовою став американський комікс Спаун.
До списку увійшли всі україномовні комікси видані до і після здобуття Україною незалежності:[28][29][30][31]
Станом на 2018 рік, в Україні діють наступні видавництва що спеціалізуються на випуску україномовних коміксів (в оригіналі чи в перекладі):
2015-2017[32]
2018
Комікс-мейджори DC Comics / Marvel Comics / Dark Horse Comics
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.