Loading AI tools
адміністративно-теріторіальна одиниця першого рівня на заході України З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Черніве́цька о́бласть — область у південно-західній частині України. Утворена 7 серпня 1940 з північної, переважно заселеної українцями, частини Буковини (Північна Буковина) і сусідньої частини Бессарабії (з Хотином). Розташована у межах Карпат, Передкарпаття (Буковинське Прикарпаття) та Покутсько-Бессарабської височини.
Чернівецька область | |
---|---|
![]() |
![]() |
Герб Чернівецької області | Прапор Чернівецької області |
![]() | |
Основні дані | |
Прізвисько: | Буковина, Бессарабія, Край Герца |
Країна: | ![]() |
Утворена: | 7 серпня 1940 року |
Код КАТОТТГ: | UA73000000000044923 |
Населення: | 890 457 |
Площа: | 8097 км² |
Густота населення: | 109,91 осіб/км² |
Телефонні коди: | +380-37 |
Обласний центр: | м. Чернівці |
Райони: | 3 |
Громади: | |
Міста: обласного значення |
2 9 |
Смт: | 8 |
Села: | 398 |
Селищні ради: | 8 |
Сільські ради: | 252 |
Номери автомобілів: | ![]() |
Інтернет-домени: | chernovtsy.ua; cv.ua |
![]() | |
Обласна влада | |
Рада: | Чернівецька обласна рада |
Голова ради: | Олексій Бойко |
Голова ОДА: | Руслан Запаранюк |
Вебсторінка: | Чернівецька ОДА Чернівецька облрада |
Адреса: | 58010, м. Чернівці, вул. Грушевського,1 |
Мапа | |
![]() | |
Чернівецька область у Вікісховищі |
Площа 8100 км²; 922800 мешканців (373500 міських і 549300 сільських). Національний склад за переписом населення 2001 року: українці — 75,0 %, румуни — 12,5 %, молдовани — 7,3 %, росіяни — 4,1 %, поляки — 0,4 %, білоруси — 0,2 %, євреї — 0,2 %, інші національності — 0,4 %[1]. 11 міст, 11 селищ міського типу; 3 райони, 252 сільські ради.
Область межує з Румунією на півдні та Молдовою на південному сході. На заході та північному заході — з Івано-Франківською, на півночі — із Тернопільською і Хмельницькою, а на сході з Вінницькою областями. Це найменша за площею область України, хоча не найменша адмінодиниця першого рівня (такою одиницею є м. Київ та Севастополь).
За останні 650 років територія Північної Буковини входила до складу різних держав: упродовж 415 років (1359—1774 рр.) вона перебувала у складі Молдовського князівства, протягом 143 років (з 1775 по 1918 рр.) — Габсбурзької Австрії та Австро-Угорщини; майже 25 років (у період 1918—1940 та 1941—1944 рр.) — Румунії. Майже 48 років (1940—1941 та 1944—1991 рр.) північна частина Буковини входила до складу Української РСР, а відтак і СРСР. З 1991 року Чернівецька область — складова частина незалежної України.
Перший випадок захворювання в Україні було виявлено ввечері 2 березня у жителя Чернівців, що повернувся з Італії[2][3]. Його госпіталізували ще 29 лютого.
12 березня було виявлено ще один випадок захворювання.[4]
Станом на 16 березня було 4 випадки зараження,[5] госпіталізовано 33 особи.[6][7] Стан хворих стабільний, їм надається медична допомога, першого пацієнта планують виписати, його періодично тестують на наявність короновірусу, останній раз тест був негативний, якщо тест буде негативним і через 2 доби, його визнають здоровим і випишуть.[6]
20 березня першого пацієнта, інфікованого коронавірусом було виписано із лікарні, тест показав відсутність у нього вірусу.[8][9][10]
21 березня в області було 25 хворих (із 41 по Україні), 11 з них — у селі Колінківці, 7 осіб у Брусниці Кіцманського району, 1 особа у Хотині, 1 особа у Топорівцях Новоселицького району, 1 особа у Лужанах Кіцманського району, 1 особа у Чернівцях, 1 особа у Їжівцях Сторожинецького району.[11]
Буковина опинилася на першому місці за приростом хворих на COVID-19: загалом, станом на 22 серпня в області зареєстровано 8505 осіб, а найбільшу кількість підтверджених випадків коронавірусної хвороби виявили саме у Чернівецькій області.[12]
Адміністративний центр області — місто Чернівці.
У складі області:
У системі місцевого самоврядування:
№ | Назва | Адм. центр | Адм. устрій |
---|---|---|---|
1 | Вижницький | м. Вижниця | Адм. устрій |
2 | Чернівецький | м. Чернівці | Адм. устрій |
3 | Дністровський | смт. Кельменці | Адм. устрій |
№ | Район | Входження |
---|---|---|
1 | Першотравневий | м. Чернівці |
2 | Садгірський | м. Чернівці |
3 | Шевченківський | м. Чернівці |
*Районний поділ міста Чернівці ліквідовано з 01.01.2016 року Рішенням 62 сесія Чернівецької міської ради VI скликання 62 сесія VI скликання за № 1542 «Про адміністративно-територіальний устрій міста Чернівців» від 26 березня 2015 року.[13] Рішення про ліквідацію районного поділу у Чернівцях прийнято відповідно вимог підготовки до адміністративно-територіальної реформи, зменшення видатків на утримання управлінського апарату державних виконавчих органів, посилення основ самоврядування, спрощення доступу громадян до адміністративних послуг, приведення управління територією до європейських стандартів.[14]
Населення Чернівецької області на 1 січня 2010 року становило 904,4 тис. осіб.
Міське населення — 379,3 тис.(41.9 %), сільське — 525,1 тис.(58.1 %)
28,87 % населення області проживає у Чернівцях.
|
Національний склад Чернівецької обл. (перепис 2001 року) | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українці | Румуни | Молдовани | Росіяни | |||
Чернівці | 236.691 | 79,9 % | 4,5 % | 1,6 % | 11,3 % | ||
Новодністровськ | 10.344 | 87,1 % | 0,3 % | 0,9 % | 10,2 % | ||
Вижницький район | 59.993 | 98,2 % | 0,3 % | 0,1 % | 1,1 % | ||
Герцаївський район | 32.316 | 5,0 % | 91,5 % | 2,3 % | 0,9 % | ||
Глибоцький район | 72.676 | 46,8 % | 45,3 % | 6,1 % | 1,2 % | ||
Заставнівський район | 56.261 | 99,1 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,6 % | ||
Кельменецький район | 48.468 | 97,5 % | 0,1 % | 1,0 % | 1,3 % | ||
Кіцманський район | 72.884 | 98,5 % | 0,2 % | 0,1 % | 0,9 % | ||
Новоселицький район | 87.461 | 34,0 % | 6,8 % | 57,5 % | 1,4 % | ||
Путильський район | 25.352 | 99,3 % | 0,1 % | 0,1 % | 0,4 % | ||
Сокирянський район | 48.889 | 89,9 % | 0,1 % | 3,4 % | 6,2 % | ||
Сторожинецький район | 95.295 | 59,6 % | 36,8 % | 0,3 % | 1,4 % | ||
Хотинський район | 72.398 | 91,2 % | 0,1 % | 7,0 % | 1,3 % | ||
Чернівецька область | 919.028 | 75,0 % | 12,5 % | 7,3 % | 4,1 % |
Мовний склад Чернівецької обл. (перепис 2001 року) | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Населення | Українська | Румунська/Молдовська | Російська | Польська | |||
Чернівці | 236.691 | 79,2% | 4,4% | 15,3% | 0,1% | ||
Новодністровськ | 10.344 | 85,7% | 0,6% | 13,4% | |||
Герцаївський район | 32.316 | 4,8% | 93,8% | 1,2% | |||
Глибоцький район | 72.676 | 52,6% | 46,0% | 1,2% | 0,2% | ||
Кельменецький район | 48.468 | 97,8% | 0,8% | 1,3% | |||
Хотинський район | 72.398 | 91,6% | 7,0% | 1,3% | |||
Кіцманський район | 72.884 | 98,8% | 0,2% | 0,9% | |||
Новоселицький район | 87.461 | 34,1% | 64,0% | 1,8% | |||
Путильський район | 25.352 | 99,5% | 0,1% | 0,4% | |||
Сокирянський район | 48.889 | 90,4% | 3,0% | 6,4% | |||
Сторожинецький район | 95.295 | 61,4% | 35,6% | 1,8% | 1,0% | ||
Вижницький район | 59.993 | 98,5% | 0,4% | 1,0% | |||
Заставнівський район | 56.261 | 99,2% | 0,1% | 0,6% | |||
Чернівецька область | 919.028 | 75,6% | 18,7% | 5,3% | 0,2% |
Українська мова є єдиною офіційною мовою на всій території області[17].
За даними Державної служби статистики України у 2023/24 навчальному році в Чернівецькій області 105 874 учні здобували загальну середню освіту, з них 93 134 (87,97 %) навчалися в українськомовних класах, 12 740 (12,03 %) — у румунськомовних. З 48 486 здобувачів середньої освіти в міських закладах освіти, 47 165 (97,28 %) здобували освіту українською, 1 321 (2,72 %) — румунською. З 57 388 здобувачів середньої освіти в сільських закладах освіти, 45 969 (80,10 %) здобували освіту українською, 11 419 (19,90 %) — румунською[18].
Чернівецька область займає вигідне транспортно-географічне положення, має досить щільну мережу залізниць і автомобільних доріг, трубопроводів і ліній електропередач. Обласний центр має зручне залізничне сполучення з європейськими столицями: Бухарестом, Софією, Белградом.
Область багата на природні ресурси. На території Буковини виявлено 4 нафтогазоносні родовища (Лопушнянське, Чорногузьке, Красноїльське, Шереметівське). В останні роки відкрито більше десяти нафтогазоперспективних площ у Вижницькому, Сторожинецькому і Путильському районах.
У надрах є досить багато цінних будівельних матеріалів. У Наддністрянщині в басейні річки Прут виявлено значні поклади гіпсу й ангідриду. Північні і східні райони області багаті на мергелі і вапняки. У смт Красноїльськ є перспективне родовище мармуру.
На території області також є поклади кварцитів, сланців, кухонної солі; джерела мінеральної води типу «Іжевська», «Мацеста», «Боржомі» і «Нафтуся».
На території області налічується понад 70 річок, що належать до басейнів Дунаю та Дністра. Основу річкової системи краю складають Дністер, Прут, Серет, Черемош.
У Чернівецькій області нараховується 243 території та об'єкти природно-заповідного фонду, у тому числі 7 заказників, 8 пам'яток природи, ботанічний і дендрологічний парк Чернівецького національного університету, Вижницький національний природний парк, Черемоський національний природний парк і Сторожинецький дендропарк, що мають загальнодержавне значення і увійшли в транснаціональну екологічну мережу Карпат (проект TACIS), а також 136 пам'яток природи, 40 парків, що є пам'ятками садово-паркового мистецтва, і 39 заповідних урочищ місцевого значення. До складу заказників державного значення входять ландшафтні заказники в Лужках, Стебнику, Цецино, орнітологічний заказник Драницький, лісові заказники Лунківський і Петрівецький. До пам'ятників природи державного значення належать урочища Шилівський ліс, Рухотинський ліс, Тисовий яр, Білка; печери Буковинка, Попелюшка, Баламутівська та інші природоохоронні території, зокрема: Кадубівська стінка, Товтрівська стінка, Совицькі болота, Чорнопотоцький заказник, заказник Чорний Діл, заказник Боргиня, Молочнобратський карстовий масив.
Відповідно до галузевої структури виробництва область належить до індустріально-аграрної категорії. Упродовж останніх років економічна діяльність області відмічається стабільним зростанням багатьох показників. Це відбувається завдяки активній підтримці традиційних видів діяльності. Провідне місце в економіці області займають промисловість і сільське господарство.
У машинобудуванні провідним є виробництво нафтогазопереробного устаткування; у лісовій і деревообробній промисловості — виробництво пиломатеріалів, фанери, меблів; у промисловості будівельних матеріалів — виробництво цегли, толі, кераміки, залізобетонних конструкцій; у легкій промисловості — виробництво швейних і трикотажних виробів, бавовняних тканин; у харчовій промисловості — виробництво цукру, хлібобулочних виробів, спирту, соняшникової олії, м'яса, молока, плодоовочевих консервів.
Промисловий потенціал області представляють понад 200 промислових підприємств, обсяг виробництва яких становить 0,4% загальнодержавного обсягу.
Володіючи значною сировинною базою, особливого розвитку набула харчова промисловість, де зайнято майже чверть всіх штатних працівників промисловості та зосереджена п'ята частина основних фондів.
Харчова промисловість Буковини представлена підприємствами з виробництва: м'ясної продукції — 34,5% загального обсягу виробництва в харчовій галузі, цукру — 12,4%, хліба і хлібобулочних виробів — 9,9%, кондитерських виробів — 9,6%, напоїв — 9,2%, молочної продукції — 6,2%, жирів — 4,1% та з переробки овочів і фруктів — 9,4%.
Вагомою складовою промислового комплексу області є легка промисловість, яка посідає третє місце в структурі галузей промисловості і формує внутрішній споживчий ринок. Галузь представлена 23 підприємствами. Пріоритетне місце в легкій промисловості області мають підприємства з пошиву готового одягу, виробництва взуття та текстильної промисловості.
Високими темпами розвивається машинобудування, ремонт та монтаж машин і устаткування. Галузь представлена 13 підприємствами, які переважно спеціалізуються у виробництві машин та устаткування, електричного та електронного устаткування, обладнання для нафтогазової, нафтохімічної та хімічної промисловості.
Велике значення в економічному і соціальному розвитку області мають ліси, що є джерелом деревини і продуктів недеревної рослинності. Ліс — природне багатство нашого краю. Загальна площа лісів становить 258 тис. га. Основними лісовими породами є ялина, бук, ялиця і дуб. Середній вік насаджень становить 60 років. Щорічно на площі 1,3 тис. га проводяться роботи з лісовідновлення, що сприяє примноженню лісового фонду та підвищенню продуктивності лісів. Саме тому широко розвинена деревообробна промисловість, яка є однією з найстаріших галузей. За обсягами промислового виробництва галузь займає шосте місце і представлена 36 підприємствами, що становить 15,8% загальної кількості підприємств області.
На Буковині розвинуті художні промисли по виготовленню килимів, виробів з дерева, вишиванню.
У Чернівецькій області зосереджений значний науковий потенціал. Здійснюють свою діяльність науково-дослідні інститути: інститут термоелектрики НАН України, Чернівецькі відділи інституту світової економіки і міжнародних відносин НАН України, інститут матеріалознавства НАН України, Чернівецькі філії інституту землевпорядження і Київського інституту автоматики, ПВНЗ Буковинськиий університет [Архівовано 8 квітня 2022 у Wayback Machine.]. Серед наукових закладів аграрного сектора на території області функціонує Українська науково-дослідна станція карантину рослин, яка займається забезпеченням фітосанітарної безпеки держави.
Вищу освіту пропонують Чернівецький національний університет імені Ю.Федьковича, ПВНЗ Буковинськиий університет [Архівовано 8 квітня 2022 у Wayback Machine.], Буковинський державний медичний університет, Чернівецький торговельно-економічний інститут Київського національного торговельно-економічного університету.
На території Чернівецької області розташовано: 836 пам'яток археології (з них — 18 національного значення), 586 пам'яток історії (з них — 2 національного значення), 779 пам'яток архітектури та містобудування (з них — 112 національного значення), 42 пам'ятки монументального мистецтва. До Списку історичних населених місць України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 р. за № 878, включено 11 населених місць Чернівецької області: Вижниця, Герца, Глибока, Кельменці Кіцмань, Лужани, Новоселиця, Путила, Сторожинець, Хотин, Чернівці.[19]
Чернівецька область — це благодатний район багатопрофільного літнього і зимового гірничо-спортивного туризму, масового пізнавально-оздоровчого відпочинку, а також бальнеологічного лікування.
За своїм географічним розташуванням, багатими рекреаційними ресурсами, економічним потенціалом Чернівецька область є привабливим регіоном для розвитку міжрегіональної та міжнародної співпраці.
У 2005 році в туристичну галузь області інвестовано 45 мільйонів гривень, створено понад 800 робочих місць. Триває спорудження чотирьох туристичних комплексів в Придністров'ї — у селі Дністрівка Кельменецького району вже відкрито перший в області яхт-клуб, у січні 2006 запрацював комплекс «Зелена Діброва» в селі Валя Кузьмина Глибоцького району. Відкрито новий туристичний комплекс у селі Мигове Вижницького району. Оздоровчі та туристично-розважальні комплекси на Буковині функціонують у мікрорайоні Цецино в Чернівцях, в селі Горбова Герцаївського району, на перевалі Німчич Вижницького району та селі Глибочок Сторожинецького району. Туристів також приймають понад 60 об'єктів сільського туризму.
Водоспади:
Див. також Водоспади Чернівецької області
У зовнішніх економічних зв'язках переважають експортно-імпортні операції суб'єктів підприємництва області з країнами далекого зарубіжжя. Основними торговими партнерами з цієї групи країн залишаються Німеччина, Італія, Болгарія, Польща. Активізувався товарообіг також з Австрією, Бельгією, Грецією, Іспанією, Португалією, Румунією, Сан-Марино, Словенією, Угорщиною, Францією, Швецією, Ізраїлем, Китаєм, Республікою Корея, Туреччиною, Канадою та США. Зовнішня торгівля здійснюється з такими партнерами як Республіка Білорусь, Російська Федерація, Казахстан, Республіка Молдова, Таджикистан, Туркменістан.
У загальній структурі експорту товарів переважають: текстиль та текстильні вироби, деревина та вироби з неї, машини та устаткування, продукти рослинного походження, недорогоцінні метали та вироби з них, м'ясо і субпродукти харчові. У структурі імпорту товарів переважають: текстиль та текстильні вироби, машини та устаткування, мінеральні продукти, полімерні матеріали, пластмаси, недорогоцінні метали та вироби з них.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.