Мистецтво Фатімідів - ісламські артефакти та архітектура Фатимідського халіфату (909-1171), головним чином в Єгипті та Північній Африці. Фатімідський халіфат спочатку був створений у Магрибі, шиїтами-ісмаїлістами IX століття, прихильниками релігійного руху з Іраку та Ірану. Багато пам'ятників збереглося в містах, заснованих у Північній Африці, починаючи з Махдії, на узбережжі Тунісу, головного міста до завоювання Єгипту в 969 р. до Аль-Кахіри, "Переможного міста", що тепер є частиною сучасного Каїру. Період відзначився процвітанням правлячої еліти, що проявилося у розкішних та тонко кованих предметах декоративно-прикладного мистецтва, зокрема різьбленого гірського кришталю, люстрованого посуду та іншої кераміки, різьблення по дереву та слонової кістки, золотих ювелірних виробів та столових приборів, текстилю, книг та монет. Ці предмети не тільки відображали особисте багатство, але використовувались як подарунки, щоб висловити прихильність за кордоном. Найцінніші предмети були зібрані у палацах в Аль-Кахірі. У 1060-х роках, після декількох років посухи, під час якої армії не отримували плати, палаци систематично розкрадали, бібліотеки значною мірою руйнувались, предмети дорогоцінного золота переплавляли, а деякі скарби розійшлися по середньовічному християнському світу. Згодом артефакти Фатімідів продовжували виготовлятись у тому ж стилі, але були пристосовані до масового ринку і використовували менш дорогоцінні матеріали.
Глек з гірського кришталю із абатства Сен-Дені з італійською золотою філігранною кришкою, Лувр Півмісяць з гірського кришталю X ст., з написом халіфу Аль-Захіру, інкрустований золотом XIV століття, Національний музей Німеччини Ворота Баб-аль-Фатух, побудована Фатімідськийм візиром Бадр аль-Джамалі
Збереглися вражаючі глеки, що вирізані з єдиного блоку гірського кришталю. Вони були виготовлені ісламськими фатімідськими ремісниками і вважаються одними з найрідкісніших об'єктів ісламського мистецтва. [1] Збереглося сім глечиків (“The Magnificent Seven”)[2], що зараз знаходяться у колекціях по всій Європі та в соборних скарбницях, де їх переробили після захоплення їх у мусульман. Зроблені в Єгипті наприкінці 10 століття, вишукано прикрашені фантастичними птахами, звірами та звивистими вусиками. Скарб халіфа Мостансір-Білла в Каїрі, який був знищений у 1062 році, мабуть, містив 1800 глеків з гірського кришталю.
Велика майстерність вимагала, щоб вирізати всередині сирий гірський кришталь, не розбивши його, а потім вирізати ніжни, часто дуже дрібний декор.
В архітектурі Фатіміди дотримувались тулунідських методів і використовували подібні ж матеріали, але також розробляли власні. У Каїрі їх першою мечетью була мечеть Аль-Азхар («чудова»), заснована разом із містом (969–973). Вона разом із сусіднім вищим навчальним закладом (Університет аль-Ашар) стала духовним центром для ісмаїлітів. Мечеть аль-Хакіма (р. 996–1013), важливий зразок фатімідської архітектури та архітектурного оздоблення, відігравала вирішальну роль у церемоніях і процесіях Фатімідів, що підкреслювало релігійну та політичну роль халіфа. Окрім складних похоронних пам’яток, серед інших фатімідських споруд, що збереглися, є мечеть Акмара (1125 р.) [3], а також монументальні ворота для міських стін Каїра (Баб Зувейла) за замовленням еміраФатімідів та візира Бадр аль-Джамалі (р. 1073–1094).
Jackson, Anna (ed.) (2001). V&A: A Hundred Highlights. V&A Publications.
Ellis, Marianne (2001), Embroideries and samplers from Islamic Egypt, Ashmolean Museum, ISBN1-85444-135-3
Bloom, Jonathan M.; Blair, Sheila (2009), The Grove encyclopedia of Islamic art and architecture, Volumes 1–3, Oxford University Press
Barrucand, Marianne, ред. (1999), L'Égypte fatimide: son art et son histoire: actes du colloque organisé à Paris les 28, 29 et 30 mai 1998, Presses de l'université de Paris-Sorbonne
Evans, Helen C.; Wixom, William D., ред. (2000), Glory of Byzantium: Arts and Culture of the Middle Byzantine Era, A.D. 843-1261, Metropolitan Museum of Art, ISBN0-300-08616-4
Hoffman, Eva Rose F., ред. (2007), Late antique and medieval art of the Mediterranean world, Blackwell anthologies in art history, т.5, John Wiley & Sons, ISBN1-4051-2072-X
Brett, Michael (1975), Fage, J. D. (ред.), The Fatimid revolution and its aftermath in North Africa, The Cambridge History of Africa: From c. 500 B.C. to A.D. 1050, Volume 2, Cambridge University Press, с.589—636, ISBN0-521-21592-7
Hrbek, Ivan (1977), Oliver, R. (ред.), The Fatimids, The Cambridge History of Africa: From c. 1050 to c. 1600, Volume 3, Cambridge University Press, с.10—27, ISBN0-521-21592-7
Sanders, Paula A. (1994), Ritual, politics, and the city in Fatimid Cairo, SUNY series in medieval Middle East history, SUNY Press, ISBN0-7914-1781-6
Walker, Paul E. (1998), Daly, M. W.; Petry, Carl F. (ред.), The Ismaili Dawa and the Fatimid caliphate, The Cambridge history of Egypt, т.I, Cambridge University Press, с.120—150, ISBN0521068851
Sanders, Paula A. (1998), Daly, M. W.; Petry, Carl F. (ред.), The Fatimid state, 969-1171, The Cambridge history of Egypt, т.I, Cambridge University Press, с.151—174, ISBN0521068851
Walker, Paul E. (2002), Exploring an Islamic empire: Fatimid history and its sources, Ismaili heritage series, т.7, I.B.Tauris, ISBN1-86064-692-1
Brett, Michael (2001), The rise of the Fatimids: the world of the Mediterranean and the Middle East in the fourth century of the Hijra, tenth century CE, The Medieval Mediterranean, т.30, BRILL, ISBN90-04-11741-5