Тревор Говард
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Тре́вор Го́вард (англ. Trevor Howarg; нар. 29 вересня 1913 — пом. 7 січня 1988) — британський актор театру, кіно і телебачення, лауреат премій BAFTA та Emmy.
Тревор Говард | |
---|---|
Trevor Howard | |
![]() | |
Ім'я при народженні | Тревор Воллас Говард-Сміт |
Дата народження | 29 вересня 1913 |
Місце народження | Кліфтонвілл[d], Маргейт[d], Кент[d], Кент, Англія |
Дата смерті | 7 січня 1988 (74 роки) |
Місце смерті | Бушіd, Гертсмірd, Гартфордшир, Англія |
Громадянство | ![]() |
Alma mater | Кліфтон-Коледжd і Королівська академія драматичного мистецтва |
Професія | актор |
Кар'єра | 1944 — 1988 |
Нагороди | BAFTA |
IMDb | ID 0002145 |
![]() |
Тревор Воллас Говард-Сміт був старшим і єдиним сином Артура Джона Говарда-Сміта, представника компанії Lloyd's of London на Цейлоні, та його дружини, Мейбл Ґрей Воллас, медсестри за професією. До п'ятирічного віку він мешкав у Коломбо, у віці восьми років був відправлений у коледж Кліфтон[en], Бристоль, Англія.
Акторської майстерності Говард навчався у Королівській академії драматичного мистецтва, незадовго до Другої світової війни виступав в Лондоні. Його першою оплачуваною роботою стала участь в п'єсі Revolt in a Reformatory (1934), ще до того як він пішов з Королівської академії в 1935 році у пошуках невеликих ролей. Того ж року він був помічений агентом кіностудії Paramount Pictures, проте відхилив пропозицію про співпрацю, віддавши перевагу театральній кар'єрі. У 1936 році він був запрошений до трупи Королівського шекспірівського театру в Стратфорд, а також отримав роль у лондонській виставі Теренса Реттігена «Французька без сліз» (French without Tears), що виконувалася на сцені впродовж двох років. У 1939 році він повернувся до Стратфорда.
На початку Другої світової війни Говард зголосився служити добровольцем у військах Королівських військово-повітряних сил Великої Британії і Британської армії, але йому було відмовлено. Проте, у 1940 році, після роботи в Колчестерському репертуарному театрі, він був призваний до Королівського корпусу зв'язку, в повітряно-десантну дивізію, та став другим лейтенантом, до того як був демобілізований у 1943 році.
Дебютував у британському кіно роллю моряка у фільмі «Шлях вперед» (1944) і льотчика в «Дорозі до зірок» (1945). Успіх прийшов з роллю у фільмі Девіда Ліна «Коротка зустріч» (1945), де зіграв невпевненого у собі закоханого лікаря.
Отримав визнання колег за головну роль п'яного Волтера Морела в адаптації роману Д. Г. Лоуренса «Сини та коханці» (1960). Тоді ж був номінований за цю роль на Оскар в категорії «Найкращий актор». З віком йому найкраще вдавалися ролі божевільних або недобрих військових, як, наприклад, капітана Блая в «Заколоті на Баунті» (1962) або багроволицого лорда Кардігана у фільмі «Атака легкої кавалерії» (1968). З часом Говард відійшов від виконання головних ролей і вже у 1970-ті роки переважно грав характерних персонажів.
Говард зіграв багато ролей другого плану. Безперечними акторськими удачами серед таких його робіт стали роль сільського священика, отця Коллінза у фільмі Девида Ліна «Дочка Райана» (1970), композитор Ріхард Вагнер в історичній драмі Лукіно Вісконті «Людвіг» (1972) і доктор Ренк в «Ляльковому будинку» Джозефа Лоузі (1973). Говард продовжував багато зніматися, працюючи як у Європі, так і у Голлівуді, у тому числі й у відверто комерційних голлівудських проектах, таких як «Супермен» (1978, реж. Річард Доннер).
В останні роки життя Говард часто з'являвся на екрані усього лише в епізодичних ролях. Однією з останніх помітних робіт актора стала роль судді Брумфілда у фільмі «Ганді» (1982) Річарда Аттенборо.
Тревор Говард був одружений (з 1944 року) на актрисі театру і кіно Гелен Черрі[en].
Помер 7 січня 1988 року у місті Буші, графство Хертфордшир у Англії.
Рік | Українська назва | Оригінальна назва | Роль | |
---|---|---|---|---|
1945 | ф | Коротка зустріч | Brief Encounter | Алек Гарві |
1945 | ф | Назустріч зіркам | The Way to the Stars[en] | Картер |
1946 | ф | Я бачу незнайомця | I See a Dark Stranger[en] | лейтенант Девід Бейнс |
1946 | ф | Зелений означає небезпека | Green for Danger[en] | Барні Барнс |
1947 | ф | Вони зробили мене втікачем | They Made Me a Fugitive[en] | Клем Морган |
1949 | ф | Пристрасна дружба | The Passionate Friends[en] | Стівен Стреттон |
1949 | ф | Третя людина | The Third Man | майор Келлоуей |
1950 | ф | Одетта | Odette | Пітер Черчілл/Рауль |
1950 | ф | Золота саламандра | Golden Salamander[en] | Девід Редферн |
1952 | ф | Вигнанець з островів | Outcast of the Islands[en] | Пітер Віллемс |
1953 | ф | Суть справи | The Heart of the Matter[en] | Скобі |
1955 | ф | Закохані із Тахо | Les amants du Tage[en] | інспектор Льюіс |
1955 | ф | Герої вутлого суденця | The Cockleshell Heroes[en] | капітан Х'ю Томпсон |
1956 | ф | Навколо світу за 80 днів | Around the World in 80 Days | Фоллетін |
1957 | ф | Інтерпол | Interpol | Френк МакНеллі |
1957 | ф | Мануела | Manuela[en] | Джеймс Протеро |
1958 | ф | Ключ | The Key[en] | Кріс Форд |
1958 | ф | Коріння неба | The Roots of Heaven | Морель |
1960 | ф | Сини та коханці | Sons and Lovers[en] | Волтер Морел |
1962 | ф | Заколот на Баунті | Mutiny On The Bounty | Вільям Блай |
1963 | тф | Непереможний містер Дізраелі | Invincible Mr. Disraeli | Бенджамін Дізраелі |
1964 | ф | Тато гусак | Father Goose[en] | Френк Хоутон |
1965 | ф | Операція «Арбалет» | Operation Crossbow | професор Ліндеманн |
1965 | ф | Потяг фон Райєна | Von Ryan's Express | майор Ерік Фінчем |
1965 | ф | Морітурі | Morituri | полковник Статтер |
1965 | ф | Ліквідатор | The Liquidator[en] | Мостін |
1965 | тф | Орел у клітці | Eagle in a Cage | Наполеон Бонапарт |
1966 | ф | Маки — це також квіти | The Poppy Is Also a Flower | Сем Лінкольн |
1966 | ф | Потрійний хрест | Triple Cross[en] | британський офіцер |
1967 | ф | Довга дуель | The Long Duel[en] | Янг |
1968 | ф | Атака легкої кавалерії | The Charge of the Light Brigade[en] | лорд Кардінган |
1969 | ф | Битва за Британію | Battle of Britain | Кіт Парк |
1969 | ф | Лола | Lola | дідусь Лоли |
1970 | ф | Дочка Райана | Ryan's Daughter[en] | отець Х'ю Коллінз |
1971 | ф | Спіймати шпигуна | To Catch a Spy[en] | сер Тревор Доусон |
1971 | ф | Марія — королева Шотландії | Mary, Queen of Scots | Вільям Сесіл |
1971 | ф | Викрадений | Kidnapped | Лорд Адвокат |
1972 | ф | Людвіг | Ludwig | Ріхард Вагнер |
1972 | ф | Образа | The Offence[en] | лейтенант Картрайт |
1972 | ф | Папесса Іоанна | Pope Joan[en] | папа римський Лев IV |
1973 | ф | Ляльковий будинок | A Doll's House[en] | доктор Ранк |
1974 | ф | Викрадачі діамантів | 11 Harrowhouse[en] | Клайд Мессі |
1974 | ф | Переслідування | Persecution[en] | Пол Белламі |
1975 | ф | Граф Монте Крісто | The Count of Monte Cristo | аббат Фаріа |
1975 | ф | Негідна поведінка | Conduct Unbecoming | полковник Бенджамін Стренг |
1976 | ф | Аси в небі | Aces High | підполковник Сілкін |
1976 | ф | Непристойні пригоди Тома Джонса | The Bawdy Adventures of Tom Jones[en] | сквайр Вестерн |
1976 | ф | Альбіно | Albino | доктор Йоханнес |
1977 | ф | Останній рімейк Красунчика Жеста | The Last Remake of Beau Geste[en] | сер Гектор |
1978 | ф | Стіві | Stevie[en] | чоловік |
1978 | ф | Супермен | Superman | перший старійшина |
1979 | ф | Метеор | Meteor | сер Майкл Х'юз |
1969 | ф | Ураган | Hurricane[en] | отець Мелоун |
1980 | ф | Морські вовки | The Sea Wolves | Джек Картрайт |
1981 | ф | Велика лялькова подорож | The Great Muppet Caper | сердита людина у ресторані (в титрах не вказаний) |
1981 | ф | На відстані світлових років | Les Années lumière[en] | Йошка Полякефф |
1981 | ф | Той, що крокує за вітром | Windwalker[en] | Той, що крокує за вітром |
1982 | ф | Мисіонер | The Missionary[en] | лорд Генрі Еймс |
1982 | ф | Ганді | Gandhi | суддя Брумфілд |
1984 | ф | Легенда про сера Гавейне та Зеленого лицаря | Sword Of The Valiant | Король |
1986 | с | Петро Великий | Peter the Great | Ісаак Ньютон |
1986 | ф | Іноземець | Foreign Body[en] | доктор Стіррі |
1987 | ф | Біле зло | White Mischief[en] | Гілберт Колвайл |
1988 | ф | Зоря | The Dawning | дідусь Ненсі |
1988 | ф | Слуга диявола | The Unholy | отец Силва |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.