Ре́шето[1]— предмет хатнього начиння у вигляді дерев'яного обода (обичайки) з натягнутою з одного боку сіткою для просіювання чого-небудь (переважнозерна, борошна). Від сита відрізняється більшими вічками[2]. Різновид решета з не дуже великими вічками називався підрешіткою[3] або підрешітком[4].
Решето на брусованій стіні сільськогосподарської споруди. Естонія
У Вікіпедії є статті про інші значення цього терміна: Решето (значення).
Майстер з виготовлення решіт— решета́р[5], реші́тник[6].
Загальнослов'янське слово решето, можливе, походить від прасл.*rěcha («дірка, проріха»), з того ж кореня, що й слово «рідкий»[7].
Також припускається походження віддієслова «рішити» (яке колись значило «в'язати»), тобто «зв'язане, сплетене». Споріднене златис.rekšis(«плетінка, решето») ілит.règzti(«зв'язувати, плести»)[7].
Решето, знайдене при розкопках Мангазеї, XVIIст.Решето з натягнутою дірчастою шкірою. Музей у Пирогові.
Решета використовувалися як для просіювання, так і для зберігання сипких речовин. Заготовку для дерев'яної обичайки розпарювали над вогнем чи в гарячій воді, для того щоб її можна було зігнути в кільце. Кінці обичайки склеювали, місце з'єднання додатково зміцнювали шпильками. На обичайку натягали дно— дротяну сітку чи шкіру з пробитими висічкою отворами, закріплюючи її цвяшками. Для захисту з'єднання дна з обичайкою знизу надівали дерев'яне кільце, аналогічне обичайці, але вужче. Дно додатково стягалося шкіряними шнурами, що проходили крізь отвори, просвердлені через широке і вузьке кільця обичайки[2].
Як решето— дірявий.
Голова, як решето (пам'ять як решето)— дуже погана пам'ять.
Ловити решетом, ловити у решето— байдикувати.
Носити воду решетом— робити що-небудь даремно, марно витрачати час (іронічне).
Попа в решеті возити— брехати під час сповіді (застаріле).
Пройти крізь сито й решето, перейти крізь сито й решето— багато побачивши, зазнавши в житті, здобути великий досвід, набути спритності.
П'яний решетом гроші міряє, а проспиться— ні за що й решета купити
Решетом не накрити— дуже товсте (про обличчя). Уживається як жартівливе.
У решеті повозитикого— обдурити кого-небудь.
Чудеса (диво) в решеті— уживається для вираження здивування з приводу чогось.
Як води у решеті— зовсім нема.
Решето— пристрій у сільськогосподарських машинах та установках для просіювання і сортування зерна. Просіююча поверхня для грохотів у вигляді металевого листа з штампованими отворами (квадратними, прямокутними, круглими, овальними або ін.). Виготовляють також литі решета— металеві, поліуретанові; зварні— дротяні або пруткові; набірні— з окремих карт або колосників;
Решето (відсаджувальне решето)— робоча поверхня відсаджувальної машини, яка може бути металева штампована, поліуретанова або комбінована набрана з окремих колосників обтічного профілю, а також з фасонним поперечним перетином— для створення спрямованих висхідних струменів води. Решето буває рухомим і нерухомим. Рухоме решето у відсаджувальних машинах використовується для збагачення важких та в'язких руд, наприклад, марганцевих.
Решето— рідковживана назва одного з народних музичних ударних інструментів, різновиду бубна або тамбурина. Складається з дерев'яної обичайки діаметром до 50см. На обичайку натягається шкіра (первісно сітка). Видобувають звук рукою чи паличкою[8][9][10].
Одна з кісток мозкового черепа, решітчаста кістка, отримала назву за схожість з решетом— завдяки численним отворам. Аналогічні назви вживаються в білоруській (рашэцістая косць), російській (решётчатая кость), болгарській (решетъчна кост) і хорватській (rešetnica) мовах. В інших слов'янських мовах вона називається «ситовою» чи «нюховою».
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Решето