Loading AI tools
етнічна група З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ладини, Ладіни[1] (ладин. Ladins, нім. Ladiner, італ. Ladini) — етнічна спільнота[2][3], що входить до ретороманської групи[4].
Ладини | |
---|---|
![]() Розселення ладинів у Південному Тиролі | |
Самоназва | Ladins |
Кількість | від 30 до 50 тис. осіб |
Ареал | Італія (провінції Больцано, Тренто та Беллуно) Швейцарія (кантон Ґраубюнден) |
Раса | європеоїди |
Близькі до | романші фріули |
Входить до | Ретороманці |
Мова | Ладинська |
Ладинці переважно мешкають на півночі Італії, у провінціях Больцано, Тренто та Беллуно, в п'яти долинах: Ґардені, Бадії, Фасса, д'Ампеццо та Лівіналлонґо[5].
Також ладини мешкають у східній частині Швейцарії, кантон Ґраубюнден долина Енґадін[6]. У Південному Тиролі ладини складають 4,53 % населення.
Віруючі — кальвіністи у Швейцарії та католики в Італії. За походженням ладини — нащадки ретів, романізованих в перших століттях н. е.
Неофіційною столицею ладин є містечко Корвара-ін-Бадія.
Термін «ладини» виник в середині XIX століття завдяки працям італійського лінгвіста Ґраціадіо Ісайя Асколі, який у своїй праці «Saggi ladini» (1873) вперше написав про єдиність ладинської мовної групи Ґраубюндена (Швейцарія), Фріулі (Італія) та Південного Тіролю (Австрія; нині - Італія).
У 1870 році було утворена організація «Ладинська нація» (ладин. «Nazium Ladina»), а в 1905 році «Ладинська Спілка» (ладин. «Union Ladina»), які об'єднували ладин у боротьбі за їхні культурні та мовні права. Нині найвпливовішою серед ладин є громадська організація «Загальна спілка ладин Доломітових Альп» ладин. «Union Generela di Ladins dla Dolomites»).
Розмовляють Ладинською мовою, яка входить у ретороманські мови, в Швейцарії користуються також німецькою мовою, в Італії — італійською та німецькою.
Перший текст ладинською мовою, бадіотським діалектом, датується 1631 року. У 1833 році Мікура де Рю склав першу ладинську граматику «Versuch einer deutsch ladinischen Sprachlehre». У 1879-1895 роках Йоганн Баптист Альтон (1845-1900) опублікував збірку ладинських історій та легенд, що складалася з семи книг.
У 1905 році Вільгельм Мородер випускав в Ґардені ладинською мовою часопис «L'amik di Ladins». 1815 та 1865 роках в Південному Тіролі ладинською мовою було надруковано молитовник, а в 1879 році Маттеусом Декларом було видано життєпис Святого Женовева.
У другій половині XIX століття австрійське шкільне відомство дозволило вивчати ладинською мовою Біблію у школах долини Ґардена.
З приходом до влади Беніто Муссоліні була запроваджена політика італьянізації, яка значно погіршила становище ладинської мови — її усунули зі сфер культури, освіти, судочинства, послуг, засобів масової інформації та замінили італійською.
У 1948 році був ухвалений автономний статут регіону Трентіно-Альто-Адідже, який передбачав об'єднання провінції Больцано з італомовною провінцією Тренто. Відповідно до статуту, більшість автономних повноважень делегувались регіону, в якому більшість населення становили італійці. Таким чином ладинці виключалися з процесу прийняття рішень. У 1972 році був прийнятий новий статут автономного регіону, який передбачав надання політичних та культурних прав ладинам з одночасним розширенням автономії провінції Больцано шляхом делегування органам провінції повноважень держави та регіону[7]. У лютому 2001 року була ухвалена нова редакція статуту, яка спрямована на подальше розширення автономії Південного Тіролю та Тренто, повноваження яких на цей момент значно ширші за повноваження автономного регіону.
У 1949 році почала виходити щомісячна газета ладинською мовою «Ми ладини» (ладин. «Nos Ladims»), 1972 році газета перейменована на «Голос Ладин» (ладин. «La Usc Ladins»). З 1990 року газета стала щотижневиком.
Для збереження, підтримання та поширення ладинської мови, у 1975-1976 роках, створено три інститути ладинської культури: «Інститут ладинської культури Majon de Fascegn»[8] для долин Валь і Фасса у містечку Віґо-ді-Фасса, «Інститут ладинської культури Мікура де Рю[en]» для долин Ґардена і Бадіа, знаходиться у містечку Сан-Мартіно-ін-Бадія та Інститут ладинської культури «Cesa de Jan» для муніципалітетів Колле-Санта-Лучія, д'Ампеццо та Лівіналлонґо (долин Аґордо, Кадоре, Комеліко та Цольдо) у провінції Беллуно.
Ладинска визнана міноритарною мовою у 54 комунах провінцій Трентіно-Альто-Адідже та Фріулі-Венеція-Джулія. З 1989 року в адміністрації провінції Больцано ладинська мова є обов'язковою. У 1993 році ладинська є обов'язковою у долині Фасса[de]. У провінції Тренто з 1993 року ладинська використовується у дитсадках, та є обов'язковою для вивчення у школах. Радіо міста Больцано щодня робить дві передачі по 20-25 хвилин уранці й увечері ладинською мовою.
Назва(укр.) | Назва(ладин.) | Назва(італ.) | Назва(нім.) | Провінція | Площа (км²) |
Чисельність |
---|---|---|---|---|---|---|
Кортіна-д'Ампеццо | Anpezo | Cortina d’Ampezzo | Hayden | Беллуно | 255 | 6,150 (15,6%) |
Ортізеї | Urtijëi | Ortisei | St. Ulrich in Gröden | Больцано | 24 | 4,569 (84,19%) |
Бадія | Badia | Badia | Abtei | Больцано | 82 | 3,237 (94,07%) |
Мареббе | Mareo | Marebbe | Enneberg | Больцано | 161 | 2,684 (92,09%) |
Моена | Moéna | Moena | Moena | Тренто | 82 | 2,628 (78,8%) |
Сельва-ді-Валь-Ґардена | Sëlva | Selva di Val Gardena | Wolkenstein in Gröden | Больцано | 53 | 2,589 (89,74%) |
Поцца-ді-Фасса | Poza | Pozza di Fassa | Potzach im Fassatal | Тренто | 73 | 1,983 (82,6%) |
Канацеї | Cianacei | Canazei | Kanzenei | Тренто | 67 | 1,844 (79,7%) |
Санта-Кристіна-Вальґардена | Santa Cristina Gherdëina | Santa Cristina Valgardena | St. Christina in Gröden | Больцано | 31 | 1,840 (91,40%) |
Сан-Мартіно-ін-Бадія | San Martin de Tor | San Martino in Badia | St. Martin in Thurn | Больцано | 76 | 1,727 (96,71%) |
Лівіналлонґо-дель-Коль-ді-Лана | Fodom | Livinallongo del Col di Lana | Buchenstein | Беллуно | 99 | 1,436 (54,3%) |
Корвара-ін-Бадія | Corvara in Badia | Corvara | Kurfar | Больцано | 42 | 1,266 (89,70%) |
Ла-Валле | La Val | La Valle | Wengen | Больцано | 39 | 1,251 (97,66%) |
Віґо-ді-Фасса | Vich | Vigo di Fassa | Vig im Fassatal | Тренто | 26 | 1,142 (87,7%) |
Кампітелло-ді-Фасса | Ciampedèl | Campitello di Fassa | Kampidel im Fassatal | Тренто | 25 | 732 (82,2%) |
Сораґа | Sorèga | Soraga | Überwasser | Тренто | 19 | 677 (85,5%) |
Маццин | Mazin | Mazzin | Mazzin | Тренто | 23 | 440 (77,3%) |
Колле-Санта-Лучія | Col | Colle Santa Lucia | Verseil | Беллуно | 15 | 418 (50,6%) |
Від «ладини» походить назва у геології Ладинський ярус.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.