Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Ге́рліц або Ґе́рліц (нім. ⓘ, в.-луж. Zhorjelc, н.-луж. Zgórjelc) — найсхідніше місто Німеччини, у землі Саксонія. Адміністративний центр однойменного району.
Герліц Görlitz | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
![]() | |||||||
![]() | |||||||
Основні дані | |||||||
51°09′10″ пн. ш. 14°59′14″ сх. д. | |||||||
Країна |
![]() | ||||||
Регіон | Саксонія | ||||||
Столиця для | Герліц і Goerlitz Districtd | ||||||
Межує з
| |||||||
Перша згадка | 1071 | ||||||
Площа | 67,52 км² | ||||||
Населення | 55784 (31 грудня 2020[1]) | ||||||
· густота | 823 осіб/км² | ||||||
Висота НРМ | 201 м | ||||||
Водойма | Ниса-Лужицька | ||||||
Міста-побратими | Ам'єн, Мольфетта, Новий Їчин, Зґожелець, Вісбаден (1990), Науса, Ліст, Зельфкант, Оберстдорф | ||||||
Телефонний код | (+49) 3581 | ||||||
Часовий пояс | UTC+1 і UTC+2 | ||||||
Номери автомобілів | GR | ||||||
GeoNames | 6548602 | ||||||
OSM | r409676 ·R | ||||||
Поштові індекси | 02826, 02827, 02828 | ||||||
Міська влада | |||||||
Адреса |
Untermarkt 6/8 02826 Görlitz | ||||||
Мер міста | Йоахим Паулік | ||||||
Вебсайт | goerlitz.de | ||||||
Мапа | |||||||
![]() | |||||||
| |||||||
| |||||||
![]() |
Площа — 67,52 км2. Населення становить 57 422 ос. (станом на липень 2023)[2].
Східна частина міста після Другої світової війни була відділена від Герліца й перебуває зараз в Польщі та називається Згожелець. Кордон утворює річка Ниса-Лужицька. Місто під час війни не було зруйноване, тож тут зберігся найбільший в Німеччині історичний центр міста[3]. У місті більше 4 000 добре відреставрованих пам'яток архітектури[4].
Взимку в місті Герліц місцевий час збігається з офіційним, оскільки 15-й меридіан, за яким визначається Центрально-європейський час, пролягає в межах міста.
ПІд час археологічних розкопок у межах міста знайшли монети Римської імперії. Після того, як німецькі племена в ході Великого переселення народів в IV-му та V-му століттях покинули район східної Верхньої Лужиці, в VII-му і VIII-му столітті тут поселилися слов'янські племена.
Наприкінці X-го століття майсенський маркграф Геро підкорив слов'ян Верхньої та Нижньої Лужиці і включив їхню територію в Священну Римську імперію. Проте територія довгий час залишалася вогнищем конфлікту між Богемією, Польщею і Священною Римською імперією. Герліц вперше згадується в 1071 році в грамоті короля Генріха IV. Кілька років пізніше територія Верхньої і Нижньої Лужиці в 1075 році як застава і в 1089 році як феод потрапила під владу богемських герцогів і королів, які цим стали володарями міста до 1635 року.
Під правлінням Асканіїв, які отримали східну частину Верхньої Лужиці разом з містом Герліц в 1253 році у вигляді застави від чеського короля, місто було укріплене і розширене в західному напрямку. В 1303 році Герліц отримав міське право. Після того, як місто було повернуто королю, Іоанн Люксембурзький дозволив поселення євреїв і дав місту кілька привілеїв, у тому числі право на карбування монет. Незабаром місто стало одним з найважливіших торгових міст між Ерфуртом і Бреслау.
Спираючись на економічну силу і королівський привілей 21 серпня 1346 міста Баутцен, Герліц, Циттау, Каменц, Леба та Лаубан заснували Союз шести міст, щоб за дорученням короля богемського і майбутнього німецького імператора Карл IV забезпечити земський мир. Юридично Герліц мало відрізнявся від імперських міст.
З 1377 по 1396 рік місто було столицею герцогства Герліц, яке заснував Карл IV для свого семирічного сина Йоганна фон Герліц. Після його смерті в 1396 році герцогство було скасовано.
Під час Гуситських воєн в 1429 році тільки були спалені південні та східні слободи, саме місто не постраждало. У XV столітті місто був залучений в суперечку за чеський престол між Їржі з Подебрад і Матвієм I Корвіном. Згодом розбудову міста було розширено. Під правлінням угорського короля Матвія I Корвіна місто в пізньому XV столітті зазнало період розквіту, що тривав до XVI століття. У цей час були побудовані багато будинків і церкви в стилі пізньої готики та відродження.
У 1635 році Герліц разом з Верхньої Лужицею взамін за борги був відданий імператором Саксонії. В ході Тридцятилітньої війни місто було окуповане шведами і сильно зруйноване.
У 1816 місто внаслідок рішень Віденського конгресу Герліц увійшов до прусської провінції Сілезія. Це мало вирішальний вплив на політичний та суспільний розвиток міста. У 1833 році було запроваджено прусське міське право і місто зазнало новий період процвітання. У 1848 році місто було сполучене залізницею з Дрезденом, Берліном і Бреслау. Це сприяло швидкій індустріалізації. Численні споруди з того періоду досі визначають обличчя міста на південь від центру.
У 1945 році війська вермахту під час відступу підірвали всі мости через Нейсе, але місто в основному залишилося неушкодженим. За Потсдамською угодою місто ділиться на німецьку та польську частину Згожелець.
У Герлиці розташований великий вагонобудівний завод VEB Waggonbau Görlitz, що зокрема поставляв пасажирські вагони до СРСР, а згодом до України. З 1998 року завод належить Bombardier Transportation.
![]() | Цей розділ містить неперекладені фрагменти німецькою мовою. |
Герліц, що має 4000 пам'яток історії і культури, вважається найбільшим за площею історичним міським центром Німеччини.
Зображення | Назва й короткий опис | Розташування | Митці | Дата спорудження |
---|---|---|---|---|
Стара синагога Знаходиться на вулиці Langen Straße. | Langenstraße |
1853 | ||
Капелла Анни | Annengasse / Steinstraße | Ганс Френцель | 1512 | |
![]() | Міст зі старого міста | На березі Нейсе неподалік від млина Vierradenmühle. | фірма Schultz-Brauns & Reinhart | 20 жовтня 2004 |
![]() | Біблійний дім Назва походить від рельєфів на будинку, де зображені біблійні сцени. | Neißstraße 29 02826 Görlitz | Ганс Гайнце | 1570 |
Брунатний олень Про Брунатного оленя є згадка за 1403 рік, щоправда він був названий червоним оленем. | площа Untermarkt | 1722 | ||
![]() | Герб Корвіна Герб Матіаса Корвіна. | Стара Герліцька ратуша над сходами | 1488 | |
![]() | Товста вежа Товста вежа (також Жіноча вежа) є частиною старих фортифікаційних споруд міста. | Маріенплац | 1250 | |
![]() | Троїцька церква Побудована в 1234-1245 роках як монастирська церква францисканців на площі Обермаркт. | Обермаркт | францисканці | 1234-1245 |
![]() | Склепіння шепоту Готичне склепіння будинку № 22 на площі Унтермаркт передає найтихший шепіт з одного входу до іншого. | Унтермаркт | 1500 | |
![]() | Фрауенкірхе | вулиця An der Frauenkirche | 1473 | |
Френцельгоф У будинку поєднуються стилі ренесансу, готики й бароко. | Унтермаркт 5 | Ганс Френцель | 1515 | |
Золотий якір Ренесансний будинок. | вулиця Kränzelstraße 27 | 1545 | ||
Золоте дерево Один з найцікавіших будинків на площі Унтермаркт. | Унтермаркт 4 | Вендель Роскопф | 1538 | |
![]() | Гімназія Августум | площа Klosterplatz | ||
Єврейська баня Збереглася ванна величиною 2м². Розташована на глибині 5 м під Ніколайкірхе. | вулиця Nikolaistraße 5 | 1348 | ||
![]() | Нова ратуша Споруджена в стилі неоренесансу в 1903 році. | Унтермаркт | Юрген Крегер | 1903 |
![]() | Цвинтар Ніколайфрідгоф Перша згадка про цвинтар в документах XII століття. | Bogstraße | ||
Ніколайкірхе | вулиця Bogstraße | Вендель Роскопф | 1452 | |
![]() | Ніколайтурм Вежа Ніколайтурм є частиною давніх фортифікаційних споруд міста | вулиця Nikolaistraße | 1250 | |
![]() | Райхенбахська вежа Найвища з трьох вцілілих сторожових веж міста. | Обермаркт | unbekannt | XIII століття |
![]() | Церква св. Петра і Павла Часто сприймається як символ міста. | вулиця Bei der Peterskirche 02826 Görlitz | 1497 | |
![]() | Стара ратуша | Унтермаркт 6 | 1369 | |
![]() | Ратушна вежа У 1511-1516 роках вежа була добудована до 60 м. 1742 року вежу зруйнувала блискавка. Відбудована Самуелем Зукертом. | Унтермаркт 6 | 1378 | |
![]() | Шенгоф Найстаріший світський ренесансний будинок на північ від Альп.[5] | вулиця Brüderstraße 8 | Вендель Роскопф | 1526 |
![]() | Синагога Єдина в Саксонії синагога, що не була сплюндрована під час Кришталевої ночі в листопаді 1938 року. | Struvestraße 02826 Görlitz | Вільям Лоссо, Йозеф Голлер | 1911 |
Театр | площа Demianiplatz | 1851 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.