Loading AI tools
російський революційний діяч, історик, літератор З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Володи́мир Дми́трович Бонч-Брує́вич (рос. Бонч-Бруевич Владимир Дмитриевич; *28 червня 1873, Москва — †14 липня 1955, Москва) — російський революціонер і радянський діяч, історик, літератор.
Бонч-Бруєвич Володимир Дмитрович | |
---|---|
Бонч-Бруевич Владимир Дмитриевич | |
![]() Володимир Дмитрович Бонч-Бруєвич | |
Народився | 28 червня 1873 Москва, Російська імперія |
Помер | 14 липня 1955 (82 роки) Москва, СРСР |
Поховання | Новодівичий цвинтар[1] |
Країна | ![]() |
Діяльність | історик літератор |
Галузь | історія |
Відомий завдяки | історія і етнографія |
Alma mater | Цюрихський університет |
Науковий ступінь | доктор історичних наук |
Знання мов | російська[2] |
Заклад | Державний Літературний музей і Museum of history of religiond |
Членство | Всесоюзне товариство старих більшовиків |
Партія | КПРС, Російська соціал-демократична робітнича партія і Російська соціал-демократична робітнича партія (більшовиків) |
Брати, сестри | Mikhail Bonch-Bruyevichd |
У шлюбі з | Vera Velichkinad |
Діти | Q123458632? |
Автограф | ![]() |
Нагороди | |
Народився у Москві в сім'ї чиновника. З кінця 1880-х pp. брав участь у революційному русі; був членом московського «Робітничого союзу». З 1901 співробітничав у ленінській «Іскрі», 1903—05 керував партійною експедицією, 1908—18 — видавництвом «Життя і знання» (видавництвом ім. «В. Бонч-Бруєвича і Н. Леніна», бібліотекою і архівом РСДРП у Женеві, провів велику роботу в Харкові по підготовці до III з'їзду партії. Співробітничав у газетах «Вперед» (1905), «Звезда» (1910—1912), «Правда» (1912—1914) та ін. Не раз зазнавав арештів. Учасник Жовтневого збройного перевороту в Петрограді. В 1917—20 працював керуючим справами Ради Народних Комісарів, пізніше — на видавничій та науково-дослідній роботі. Доктор історичних наук, відомий працями з історії революційного руху, атеїзму, етнографії, автор численних спогадів про В. І. Леніна.
Листувався з Іваном Франком, переклав російською мовою окремі його твори, видав перший том творів Григорія Сковороди (1912).
Нагороджений орденом Леніна.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.