Loading AI tools
З Вікіпедії, вільної енциклопедії
Агентство безпеки та розвідки,[3] або Агентство безпеки та інформації Сербії[4] (серб. Безбедносно-информативна агенција / Bezbednosno-informativna agencija) — національна розвідувальна служба Сербії. Відповідає за збір, подачу і розповсюдження розвідувальних відомостей та проведення контррозвідки в інтересах національної безпеки Сербії.[5] Співробітничає з російськими спецслужбами з метою спільної боротьби проти опозиціонерів і незалежних ЗМІ.[6]
Агентство безпеки та інформації (БИА/BIA) серб. Безбедносно-информативна агенција/Bezbednosno-informativna agencija | |
![]() | |
Емблема агентства | |
Загальна інформація: | |
Тип: | Спеціальна служба |
Юрисдикція: | ![]() |
Площа юрисдикції: | 88,499 км² 77 474 км2 |
Дата заснування: | 1 серпня 2002 |
Відомство-попередник: | Служба державної безпеки |
Структура: | |
Директор: | Братислав Гашич |
Міністр: | Александар Вулін |
Керівна організація: | Уряд Сербії |
Кількість співробітників: | 1 953 (2011)[1] |
Бюджет: | 56,40 млн євро (план на 2020)[2] |
Штаб-квартира: | |
Адреса штаб-квартири: | вул. Королеви Анни, Белград 11000 |
Вебсайт: | |
www.bia.gov.rs | |
Карта Сербії з поділом на територіальні одиниці (замальовано фактично не контрольовану сербською владою територію частково визнаної Республіки Косово) | |
![]() |
Безпеково-розвідувальне агентство утворено 1 серпня 2002 року як правонаступник югославської Служби державної безпеки, що існувала з 1991 по 2002 рік.[7]
Його функції подібні до тих, що має ЦРУ у Сполучених Штатах або MI6 у Сполученому Королівстві.
У травні 2017 року керівником агентства призначили Братислава Гашича — колишнього міністра оборони та близького соратника колишнього прем'єр-міністра і новообраного тоді президента Александра Вучича.[8] Після свого призначення Гашич призупинив свою діяльність у правлячій Сербській прогресивній партії (СПП).[9]
У серпні 2017 року в Народні збори надійшли на схвалення поправки до «Закону про Агентство безпеки та інформації», які посилювали повноваження директора агентства.[10] Цей крок засудили кілька посадовців, зокрема Уповноважений з питань інформації суспільного значення Родолюб Шабич і колишній співміністр внутрішніх справ Божо Прелевич.[11] Вони заявили, що ці поправки не конституційні і таким чином закладають підвалини для «партійного розвідувального агентства» на службі СПП, яке бере на приціл опозицію та громадян, що протистоять правлячому режиму.[11][12]
Як повідомив белградський телеканал N1, у травні 2021 року сербський міністр внутрішніх справ Александар Вулін зустрічався із секретарем Ради безпеки Росії Миколою Патрушевим, передавши йому інформацію про зустріч російських опозиційних лідерів у Белграді. На підставі цих відомостей заарештовано російського опозиціонера Андрія Пивоварова, якому в Росії загрожувало ув'язнення на шість років.[6]
Джерело: [13]