Sverige hade framförallt under stormaktstiden ett stort antal besittningar av varierande omfattning och varaktighet i norra Europa . Det svenska stormaktsväldet började med att Revals borgerskap frivilligt anslöt sig till Sverige 1561 och slutade definitivt när panten för det svenska guvernementet Wismar inte löstes in 1903 .
För utomeuropeiska territorier som varit under svensk kontroll, se Svenska kolonier
Kolonisationen av Finland inleddes på 1150-talet med Egentliga Finland (finska Varsinais-Suomi ). Vid freden i Nöteborg med Novgorod 1323 erkändes Sveriges överhöghet. 1360 förklarade kung Magnus Eriksson (1316-1374) att Finland var en jämställd del av Sverige. (Huvudartikel: Finlands gränsförändringar )
Wiek (estniska Lääne ) med Dagö (estniska Hiiumaa ) i Estland 1582 -1721 (freden i Nystad).
Ingermanland (i nuvarande oblastet Leningrad ) 1617 (freden i Stolbova ) - 1721 (freden i Nystad).
Kexholms län (nu delat mellan oblastet Leningrad och Karelska republiken ) 1617 (freden i Stolbova) - 1721 (freden i Nystad).
Preussen 1629 (stilleståndet i Altmark och fördraget i Fischhausen ) - 1635 och 1655 -1660 (freden i Oliwa ).
Vorpommern söder om floden Peene , samt öarna Usedom (polska Uznam ) och Wollin (polska Wolin ), ingick i Svenska Pommern 1648 (Westfaliska freden) - 1720 (freden i Stockholm ).
Livland (nu delat mellan Estland och Lettland) 1629 (fördraget i Altmark) - 1721 (freden i Nystad).
Riga (lettiska Rīga ) i Lettland 1629 (fördraget i Altmark) - 1721 (freden i Nystad).
Ösel (estniska Saaremaa ) i Estland 1645 (freden i Brömsebro) - 1721 (freden i Nystad).
Thedinghausen , i grevskapet Oldenburg (i nuvarande förbundslandet Niedersachsen), exklav till Bremen-Verden 1648 (Westfaliska freden) - 1679 (freden i Celle ).
Wildeshausen , i grevskapet Oldenburg , exklav till Bremen-Verden 1648 (Westfaliska freden) - 1679 (freden i Nijmegen ).
Västra delen av Hinterpommern , däribland Stettin (polska Szczecin , nu i Västpommerns vojvodskap ), ingick i Svenska Pommern (se även Pommerns delningar ) 1648 (Westfaliska freden) - 1679 (freden i Saint Germain ).
Bremen-Verden (i nuvarande Niedersachsen) 1648 (Westfaliska freden) - 1719 (freden i Stockholm ).
Wismar med exklaverna Poel och Neukloster , i Mecklenburg , 1648 (Westfaliska freden) - 1803 (de jur. 1903)
Svenska Pommern 1648 (Westfaliska freden) - 1814 (freden i Kiel ).
Sverige 1658 , efter freden i Roskilde .
Nordisk Familjebok , 1800-talsupplagan & Uggleupplagan, Stockholm 1876-1926
Svensk Uppslagsbok, Malmö 1947-55
Nationalencyklopedin
Encyclopædia Britannica , Cambridge & New York 1910-11
Meyers Konversationslexikon , Leipzig & Wien 1885-92
Carl Georg Starbäck & Per Olof Bäckström : "Berättelser ur den svenska historien ", Stockholm 1885-86
Otto Sjögren : "Sveriges historia", Malmö 1938
Sten Carlsson , Jerker Rosén , Gunvor Grenholm m.fl: "Den svenska historien", Stockholm 1966-68 (senare upplaga finns)
Alf Henrikson : "Svensk historia", Stockholm 1966, ISBN 91-0-010551-1 (senaste upplagan 2004)
Alf Åberg : "Vår svenska historia", Lund 1978, ISBN 91-27-00783-9 (senare upplagor finns)
Bengt Y. Gustafson : "Atlas till historien", Stockholm 1976, ISBN 91-24-26391-5
Pierre Vidal-Naquet (red): "Atlas över mänsklighetens historia", översättning Brita Ahlborg & Line Ahrland, Stockholm 1991, ISBN 91-34-51102-4