Loading AI tools
Wikimedia-listartikel Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Det här är en lista över de största klockorna i Europas länder ordnade i storleksordning (efter vikt) för varje land. Förstörda, omgjutna eller försvunna klockors namn är markerade med grönt.
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Vikt (ton) | Klockgjutare, klockgjuteriets hemstad | Gjutningsår (inom parentes, år då klockan skadats) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Lägre delen av beffroin Sint-Romboutstoren | Mechelen | Subbasklocka i ett historiskt klockspel med 49 klockor | fiss | 8,88 (8 884 kg) | ? | ? |
2 | Övre delen av Sint-Romboutstoren | Mechelen | Basklocka i ett 49-klockors modernt klockspel | f | 8,16 | Eijsbouts klockgjuteri, Aalst | 1981 |
3 | Klosterkyrkan i ett benediktinerkloster | Maredsous | Elizabeth | g | 8 | Klockgjuteriet Causard eller Slegers-Causard, Tellin | 1952 |
4 | Klosterkyrkan i ett benediktinerkloster | Maredsous | Elizabeth | - | 7,1 | Klockgjuteriet Causard eller Slegers-Causard, Tellin | 1948 |
5 | Universitetsbiblioteket | Leuven | Basklocka i ett 63-klockors klockspel | fiss | 7,096 | Gillett & Johnston | 1928 |
6 | Klosterkyrkan i ett benediktinerkloster | Maredsous | Elizabeth | - | 6,8 | Klockgjuteriet Causard eller Slegers-Causard, Tellin | 1948 |
7 | Katedralen Sint-Michielskathedraal, norra tornet | Bryssel | Salvator | fiss | 6,6 | P. de Clerck & P. vanden Ghein | 1638 |
8 | Katedralen Onze-Lieve-Vrouwekathedraal, ”Vårfrukatedralen” | Antwerpen | Karolus | ass° | 6,43 (6 434 kg) | Wilem och Gaspar Moer från ’s-Hertogenbosch (göts på platsen framför domen i Antwerpen) | 1507 |
9 | På platsen framför rådhustornet (en beffroi) | Gent | Roeland eller Klokke Roeland | g | 6,2 | P. Hemony | 1660 (1913) |
10 | Rådhustornet (en beffroi)(tidigare i tornet) | Gent | Roeland eller Klokke Roeland | g | 6,2 | Klockgjuteriet Michiels | 1948 |
11 | Under klockspelet i stadens beffroi (ursprungligen gjord för stadens Vårfrukatedral) | Brygge | Zegeklok, Triomfklok eller Maria[not 1] | g? | ~6 | Melchior de Haze, Antwerpen | 1680 |
12 | Övre delen av beffroin Sint-Romboutstoren | Mechelen | Näst största (andra) klockan i klockspelet | g | ~6 | Eijsbouts klockgjuteri, Aalst | 1981 |
13 | Universitetsbiblioteket | Leuven | Näst största (andra) klockan i klockspelet | giss | ~5,5 | Gillett & Johnston | 1928 |
14 | Katedralen Sint-Baafskathedraal | Gent | Bavo (kan tidigare varit ett klockspels basklocka, nu en av sju kyrkklockor) | - | ~5,5 | - | - |
15 | Stadens beffroi | Brygge | Klockspelets basklocka | g | 5,38 (5 381 kg) | J. du Mery | 1742-1748 |
16 | Katedralen Onze-Lieve-Vrouwekathedraal | Antwerpen | Gabriel, klockspelets basklocka | g | 5,3 | J.W. Hoerken | 1459 |
Nr | Kyrka | Stad eller plats | Vikt (ton) | Klockgjutare och gjutningsplats | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|
1 | Alexander Nevskij-katedralen, Sofia | Sofia, Bulgarien | 12 | - | mellan 1904 och 1912 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Alexander Nevskijkatedralen | Tallinn, Estland | - | - | - | 15,7 (15 665 kg) | Vassilij Orlov, Sankt Petersburg | 1898 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Valamo kloster | Valamo kloster, Ladoga, Karelen, Ryssland (tidigare Finland) | - | - | - | 16 | - | - |
2 | Klockmuseet Vaskikello | utanför Pyhäsalmi, Finland | Stålklocka, gjord för en kyrka i Tutzing, Tyskland, senare överlåten åt museet | a° | 2,47 | 8 | Schilling & Lattermann i Apolda-Morgenrothe | 1928 |
3 | utanför Sveaborgs kyrka | Helsingfors, Finland | - | - | - | 6,7 (6 683 kg) | Moskva | 1885 |
4 | Uspenskijkatedralen | Helsingfors, Finland | - | - | - | 4 | - | - |
5 | Ortodoxa kyrkan | Tammerfors, Finland | - | - | - | 4 | - | - |
6 | Åbo domkyrka | Åbo, Finland | Birckstedts klocka[6] [not 3] | c°[8] | - | 3,6[6] | Birckstedt? | Efter Åbo brand 1827, möjl. omkr. år 1834[6] |
7 | Tammerfors domkyrka | Tammerfors, Finland | - | h°[9] | 1,66[9] | 2,7[9] | Franz Schilling, Apolda[9] | 1905 |
Om klockorna i Helsingfors domkyrka finns inga uppgifter på nätet.
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Katedralen i Rouen, ”smörtornet” tour de beurre | Rouen | Jeanne d'Arc | f° | 2,52 | 9,6 | Paccard | 1914 (1944) |
2 | Sacré-Coeur de Montmartre | Paris | la Savoyarde | ciss° | 3,03 | 18,84 | Georg Paccard (Paccards klockgjuteri) | 1891 |
3 | Cathedrale St.Étienne | Sens | la Savinienne | ass° | 2,69 | 16,2 (16 230 kg) | Gaspard Mongin-Viard, Auxerre | 1563 |
4 | Cathedrale St.Étienne | Sens | la Potentienne | b♭° | 2,33 | 13,6 (13 660 kg) | Gaspard Mongin-Viard, Auxerre | 1560 |
5 | Notre Dame | Paris | Emmanuel | f° | - | 12,8 | Nicholas Chappelle, I. Gillot och E. Moreau | 1685 |
6 | la tour de Mutte ”la Mutte-tornet” vid katedralen i Metz, Cathédrale Saint-Étienne de Metz ”Sankt Stefans katedral i Metz” | Metz | la Mutte | a° | 2,32 | 10,5 | - | 1605 |
7 | Katedralen i Reims, Cathedrale Notre Dame | Reims | Charlotte | e° | 2,44 | 10,4 (10 435 kg) | - | 1570 |
8 | Cathédrale Sainte-Marie d'Auch | Auch (Gers, Occitanien, Gascogne) | Största klockan | - | - | 10 | - | 1800-talet |
9 | Katedralen i Rouen | Rouen | Nya Jeanne d'Arc | - | - | 10,4 (10 435 kg) | klockgjuteriet Paccard | 1951 |
10 | Katedralen i Strasbourg Cathedrale Notre Dame | Strasbourg | Största klockan | giss ° | 2,22 | 8,9 | - | 1427 |
11 | Torn med modernt klockspel | Dunkerque (Nord, Hauts-de-France | subbasklockan Jean Bart | g | 2,16 | 7,2 | - | 1900-talet |
12 | Klosterkyrkan Saint-Denis | Saint-Denis (förort i Paris) | Louise | e° | - | 7 | - | 1738 |
13 | - | Chambéry, Savojen | Basklocka i ett klockspel | e° | - | 5,5 | Paccards klockgjuteri | 1992 |
Nr | Kyrka | Stad eller plats | Vikt (ton) | Klockgjutare och gjutningsplats | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|
1 | Sankt Panteleimons (ryska) kloster Aghios Panteleimon; ryska: Пантелеймонов | Athos, Grekland | 13 | - | 1800-talet |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Hallgrímskirkja | Reykjavik | Hallgrímur (Islands största klocka)[10] | g | - | 2,5 | - | efter 1960 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | På Miravellekullen nära minnesmärket Castel Dante | Rovereto | Maria Dolens eller Campana dei Caduti | h° | 3,21 | 22,6 ton (22 639 kg) | Paolo Capanni, Castelnuovo nei Monti i Emilia Romagna | 1964 |
2 | På en bergstopp, Alperna | Kronplatz, Bolzano i Sydtyrolen | Concordia | ciss | 3,11 | 18 | Oberascher, Salzburg | 2002 |
3 | På Miravellekullen nära minnesmärket Castel Dante | Rovereto | Maria Dolens eller Campana dei Caduti | - | 3 | 17 | Luigi Cavadini e Figli | 1939 (sprack 1960, göts om 1964) |
4 | I oktogonala tornet Torre Guelfonia i kyrkan basilica di Cristo Re ”Kristus Konungens basilika” | Messina, Sicilien | Campana di Cristo Re, ”Kristus Konungens klocka” (största klockan som rings enligt Sistema Veronese, dvs. i skalor med klockorna hållna uppochnervända) | - | 2,66 | 13,2 | Daciano Colbachini, Padua | 1934 |
5 | På Miravellekullen nära minnesmärket Castel Dante | Rovereto | Maria Dolens eller Campana dei Caduti | - | 2,5 | 11,5 | Luigi Colbachini, Trento | 1924 |
6 | En kyrka | Campidoglio | La patarina | e° | 2,44 | 8,7 | Spagno e Casini | 1803 |
7 | Domen i Milano | Milano | Maria Nascenta | - | - | 8,6 | Giovanni Battista Busca | 1582 |
8 | En kyrka | Belpasso, Catania på Sicilien | Största klockan | - | 2,04 | 8 | klockgjuteriet Paccard | 1815 |
9 | En församlingskyrka | Limatola | Största slagklockan? (diametern) | e ° | 2,3 | 8 | klockgjuteriet Capanni, Castelnuovo Monti i Emilia Romagna | 2000 |
10 | Domen | Catania, Sicilien | Största klockan | - | - | 7,6 (7616 kg) | Giacomo Sanfilippo e Figli | 1614 |
11 | En kyrka, möjl. Basilica del Santuario | Loreto | Loreta | e° | 2,44 | 7 | Bernardino, Rimini | 1515 |
12 | Domen i Milano | Milano | Största klockan | - | - | 8,6 | Giovanni Battista Busca | 1582 |
13 | ”Mangiatornet” torre del Mangia | Siena | - | - | - | 7 | - | 1665 |
14 | kommunalt (rådhus)torn | Bergamo | En klocka | - | - | 6,5 | ett klockgjuteri i Verona | 1653 |
15 | Pfarrkirche Heilig Kreuz ”Sockenkyrkan Heliga Kors” | Lana, Sydtyrolen | Herz Jesu-glocke | - | - | 6,24 (6248 kg) | Grassmayrs klockgjuteri, Innsbruck | 1996 |
16 | Heliga korsets kyrka, chiesa di Santa Croce | Lana d'Adige | Största klockan | g° | 2,04 | 6,15 (6148 kg) | Grassmayrs klockgjuteri, Innsbruck | - |
17 | Kampanilen vid katedralen Santa Maria del Fiore | Florens | Campanone eller Santa Reparata | a° | 2 | 5 | Antonio Petri | 1705 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Sankt Willibrords basilika, nordvästra tornet | Echternach | Willibrord | f | 2,22 (2 215 mm) | 6,99 (6 985 kg) | Klockgjuteriet Mark, Brocksheid | 2000 |
2 | Sankt Willibrords basilika, nordvästra tornet | Echternach | Okänt namn | fiss | - | 6,2 | Eijsbouts klockgjuteri, Aalst | 1953 (2000, omgjutning) |
3 | Sankt Willibrords basilika, nordvästra tornet | Echternach | Benedikt | giss | 2 | 5,53 | Klockgjuteriet Mark, Brocksheid | 1999 |
En något lättare klocka Willibrord, som väger 6,37 ton och som givits till klockmuseet i Herrenberg i Baden-Würtemberg i Sydtyskland står idag utanför detta museum och listas nedan i tabellen över Tysklands tyngsta klockor (liksom ovan i huvudlistan). Denna klocka göts också av klockgjuteriet Mark och gjordes för Sankt Willibrords basilika i Echternach, men den stämde inte med de övriga klockorna i kyrkan, varför den nya något tyngre klockan Willibrord ovan göts.
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Minnesmärket över segern och de döda i andra världskriget: Siege Bell Memorial | Valletta | Memorial Siege Bell "Minnesmärket belägringsklockan" | e° | 2,64 | 10,9 eller 10,7 | Klockgjuteriet Taylor | 1992 |
2 | Katedralen Saint John's Co-Cathedral | Valletta | Största klockan | - | - | 6,5 | på Malta | mellan åren 1660 och 1759 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Grote Kerk | Dordrecht | - | e° | 2,52 | 9,83 | Eijsbouts klockgjuteri | 1999[11] |
2 | Eusebiuskerk (Grote Kerk) | Arnhem | - | e° | 2,47 | 9,2 | Petit & Fritsen | 1994[11] |
3 | Oude Kerk | Delft | Bourdon | f | 2,3 | 8,75 | Hendrick van Trier (Henrik eller Heinrich från Trier) | 1570[11] |
4 | Domen i Utrecht | Utrecht | Salvator | fiss | 2,27 | 8,095 | Gerhard van Wou | 1505[11] |
5 | Sankt Martinidomen (Sankt Martinsdomen) | Groningen | Salvator | fiss | 2,22 | 7,85 | Hendrick van Trier | 1577[11] |
6 | Westerkerk | Amsterdam | - (slagklocka för tornuret) | f | 2,27 | 7,509 | Assuerus Koster | 1636[11] |
7 | Domen i Utrecht | Utrecht | - (slagklocka för tornuret) | fiss | 2,25 | 6,95 | Eijsbouts klockgjuteri | 1972* |
8 | Grote Kerk | Dordrecht | - | fiss | 2,21 | 6,62 | Eijsbouts klockgjuteri | 1999[11] |
9 | Sankt Martinidomen | Groningen | Basklocka i ett 52-klockors klockspel | fiss | - | ~6,6 | Eijsbouts klockgjuteri | 1984[11] |
10 | Domen i Utrecht | Utrecht | Subbasklocka i ett 50-klockors klockspel | fiss | - | ~6,6 | Eijsbouts klockgjuteri | 1974[11] |
11 | Sint-Servaaskerk | Maastricht | Grameer | g° | 2,19 | 6,35 | Willem en Jaspar Moer | 1515* |
12 | Sint-Servaaskerk | Maastricht | Grameer | g° | 2,20 | 6,270 | Eijsbouts klockgjuteri | 1983[11] |
13 | Abdijtoren, "Lange Jan" | Middelburg | - | g° | 2,13 | 6,15 | Claes Noorden en Jan de Grave | 1715[11] |
14 | Eusebiuskerk | Arnhem | - | fiss | 2,19 | 6,108 | Petit & Fritsen | 1994* |
15 | Oldenhove | Leeuwarden | - | giss | ca 2 | ca 6 | Hans Falck, Nürnberg | 1633* |
16 | Grote Kerk, St. Jakobstoren ("Sankt Jakobstornet") | Haag | Jhesus, basklocka i ett 51-klockors klockspel | g | - | ca 6 | Jasper & Jan Moer | 1514[11] |
17 | Domen i Utrecht | Utrecht | Maria | giss | 2,03 | 5,915 | Gerhard van Wou | 1505[11] |
18 | Sint-Janskathedraal | 's-Hertogenbosch | - | g° | 2,10 | 5,75 | Jacob Noteman | 1641* |
19 | Stadshuset | Rotterdam | - | g° | 2,10 | 5,7 | Petit & Fritsen | 1948[11] |
20 | Grote Kerk | Dordrecht | - | g° | 2,09 | 5,608 | Eijsbouts klockgjuteri | 1965[11] |
21 | Eusebiuskerk | Arnhem | - | g° | 2,09 | 5,5 | Petit & Fritsen | 1964[11] |
22 | Abdijtoren, "Lange Jan" | Middelburg | - | g° | 2,09 | 5,5 | Van Bergen | 1955[12] |
23 | Nieuwetoren | Kampen | basklocka, bourdon i ett klockspel | g° | 14,81 | 4,7 | Gerhard van Wou | 1481[11] |
24 | Grote Kerk | Dordrecht | Fjärde klockan i klockspelet | g° | 1,98 | 4,61 | Eijsbouts klockgjuteri | 1999[11] |
25 | Grote Kerk | Dordrecht | Femte klockan i klockspelet | a° | 1,86 | 4,033 | Eijsbouts klockgjuteri | 1965[11] |
I de fall gjutningsåret är markerat med en stjärna (*) finns uppgifterna enbart på nederländska Wikipedia, i listan där[13] eller i vissa fall i andra artiklar.[14][15].
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Oslo rådhus | Oslo | basklocka i rådhusets klockspel (Norges största klocka)[16] | e° | 1,88 | 3,9 | Olsen Nauen, Tønsberg | 1952 |
2 | Nidarosdomen | Trondheim | Holst-klokka (Norges största kyrkklocka)[17] | h° |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Matki Bozej Lichenskiej Basilica (”Vårfrubasilikan i Lichen”), Polens största kyrka | Stary Lichen | Maryja Bogurodzica "Maria Gudsföderskan” | c0 | 3,12 | 15 | klockgjuteriet Felczynskich, Przemyśl | någon gång under åren 1994-2004 |
2 | Matki Bozej Lichenskiej Basilica (”Vårfrubasilikan i Lichen”) | Stary Lichen | Josef | e° | - | 11,6 | klockgjuteriet Felczynskich, Przemyśl | någon gång under åren 1994-2004 |
3 | Wawelkatedralen | Kraków | Sigismundklockan | g° | 2,42 (2424 mm) | 10,98 | Hans Beham, Nürnberg | 1520 |
4 | Mariakyrkan i Gdańsk | Gdańsk | Gratia Dei (latin: ”Guds nåd”) | fiss° | - | 7,85 | Felczynski, Przemyśl | 1970 |
5 | Toruns katedral | Toruń | Tuba Dei | ass° | 2,01 | 7,24 (7238 kg, inklusive kläppen, som väger 200 kg) | - | 1500 |
6 | Mariakyrkan i Gdańsk | Gdańsk | Gratia Dei | a° | - | 6,8 | - | 1453 (andra världskriget) |
7 | Katedralen i Gniezno | Gniezno | - | a° | - | 6,28 | - | - |
8 | Matki Bozej Lichenskiej Basilica (”Vårfrubasilikan i Lichen”) | Stary Lichen | Dzwon Piotr (”Petersklockan”) | g° | - | 5,6 | klockgjuteriet Felczynskich, Przemyśl | någon gång under åren 1994-2004 |
Nr | Kyrka eller plats | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare eller gjutningsplats | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Katedralen i Lissabon | Lissabon | Största klockan | d | - | 20 | - | 1556 |
2 | Palatskyrkan | Mafra | Timklockan | - | - | 10,5 | - | - |
3 | Palatskyrkan | Mafra | Bourdon (basklocka) i klockspelet | f | - | 9,64 | Willem Witlockx, Antwerpen | 1730 |
4 | Palatskyrkan | Mafra | Den andra storklockan | fiss | - | 9 (9025 kg) | Willem Witlockx, Antwerpen | 1730 |
I klockspelet i palatskyrkan i Mafra finns en basklocka stämd i giss, vilken också kan kvalificera sig som en av Europas största klockor, den har källan dock inga uppgifter om och har alltså inte kunnat listas här eller i källans lista.
Nr | Kyrka eller plats | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare eller gjutningsplats | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Kreml (vid klocktornet Ivan Velikij) | Moskva | Tsar Kolokol (III) | defekt (sprucken) | 6,82 | 196,6 (196 567 kg) | Motorin | 1736 |
2 | Den stora klockans torn vid tornet Ivan Velikij (Kreml) | Moskva | Tsar Kolokol II | - | - | 130 | - | - (förstörd i en brand 1701) |
3 | Trefaldighetens-Sergius lavra (klocktornet) | Sergijev Posad | Tsar eller Tsarskij Kolokol | - | - | 72 | Sankt Petersburg | 2003 |
4 | Trefaldighetens-Sergius lavra (klocktornet) | Sergijev Posad | Tsar, Tsarskij Kolokol eller Trotzkoi | - | - | 65,5 | Sankt Petersburg | 1748? (smältes ner 1930) |
5 | Den stora klockans torn vid tornet Ivan Velikij (Kreml) | Moskva | Uspenskij eller Velikij Uspenskij Kolokol "Stora bebådelseklockan" | - | - | 65,5 | - | 1817 |
6 | Savvino-Storozjevskijs kloster | Zvenigorod | den mest sonorusa (”högt ljudande, välklingande”) klockan | b♭ | 3,65 | 35 | Vera LLC, Voronezj | ca 2001 |
7 | Savvino-Storozjevskijs kloster | Zvenigorod | den mest sonorusa (”högt ljudande, välklingande”) klockan | - | - | 34,8 | - | 1667 (1941) |
8 | Jurevs kloster | i närheten av Novgorod | - | - | - | 32,76 | - | - |
9 | Kirillo-Belozerskijs kloster | Vologda oblast | - | - | - | 32,76 | - | - |
10 | Kreml | Moskva | Reut | - | - | 32,76 | - | 1622 |
11 | En kyrka/katedral | Rostov (Rostov Velikij ”Stora Rostov”) | Sysoj | - | - | 32,76 | - | 1689 |
12 | Isakskatedralen | Sankt Petersburg | - | - | - | 30,5 | - | mitten av 1800-talet |
13 | Trefaldighetens-Sergius lavra | Sergijev Posad | Godunov-klockan | - | - | 30,3 | - | 1600 |
14 | Frälsarkatedralen | Moskva | Torzhestvennyj-klockan | - | - | 35 | Moskva | 1878 |
15 | Novgorods kreml | Novgorod | - | - | - | 26,44 | - | 1659 |
16 | Trefaldighetens-Sergius lavra (klocktornet) | Sergijev Posad | Pervenets | - | - | 24,49 | Moskva | 2002 |
17 | Kreml | Moskva | Pervenets | - | - | 25,99 | - | 1878 |
18 | Trefaldighetens-Sergius lavra (klocktornet) | Sergijev Posad | - | - | - | 20,9 | Moskva | 2002 |
19 | Nikolo-Ugresjskijklostret | i närheten av Moskva | - | - | - | 20,15 | - | - |
20 | Jurevs kloster | i närheten av Novgorod | - | - | - | 18,67 | - | 1878 |
21 | Znamenskijs kloster | Kursk | - | - | - | 17,1 | - | - |
22 | En kyrka | byn Miskovo, Kostroma oblast | - | - | - | 16,97 | - | - |
23 | En kyrka | Ozjory, Moskva oblast | - | - | - | 16,87 | - | - |
24 | Heliga Trefaldighets kloster | Belgorod, Kursks oblast | - | - | - | 16,7 | - | - |
25 | Heliga Trefaldighets kloster | Belgorod, Kursks oblast | - | - | - | 16,7 | - | - |
26 | Ivan Velikijs klocktorn vid Uspenskijkatedralen i Kreml | Moskva | - | - | - | 16,66 | - | - |
27 | En kyrka | Tobolsk, Sibirien (noga räknat inte i Europa) | Sibiriens största klocka (troligen förstörd) | - | - | 16,57 | - | 1738 |
28 | Vlasjevskijs kyrka | Jaroslavl | - | - | - | 16,5 | - | - |
29 | Spaso-Simonovs kloster | Moskva | - | - | - | 16,38 | - | - |
30 | Nikolo-Berliukovskaiaeremitaget | Bogorodskij distrikt, Moskva oblast | - | - | - | 16,38 | - | - |
31 | Jerusalemkyrkan | Bronnitsij, Moskva oblast | - | - | - | 16,38 | - | - |
32 | Voskresenskijs kyrka | Pavlovo Posad, Moskva oblast | - | - | - | 16,38 | - | - |
33 | Dorofivaialugskajaeremitaget | Rybinsk, Jaroslavl oblast | - | - | - | 16,38 | - | - |
34 | Uspenskijkatedralen | Rostov (Rostov Velikij ”Stora Rostov”) | Polielejnyj | - | - | 16,38 | - | - |
34 | Marie bebådelsekatedralen, Blagovesjtjenskij sobor (”bebådelsekatedralen”) | Kazan | - | - | - | 16,38 | - | - |
35 | En kyrka/katedral | Ivanovo | - | - | - | 16,38 | - | - |
36 | En kyrka | byn Kimrij, Tver oblast | - | - | - | 16,38 | - | - |
37 | En kyrka | Pavlovo, Nizjnij Novgorod oblast | - | - | - | 16,38 | - | - |
38 | Katedralen i Tver | Tver | - | - | - | 16,38 | - | - |
39 | Gamla Valamo kloster | på en ö i sjön Ladoga | - | - | - | 16 | - | - |
40 | Bebådelsekatedralen, Blagovesjtjenskij sobor | Voronezj | - | - | - | 6 | - | - |
Nr | Ort eller kyrka | Klockans namn | Slagton (tonhöjd) | Vikt (ton) | Diameter (meter) | Klockgjutare | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Domen i Bern, Berner Münster | Grosse Glocke (”stora klockan”) | e° | 10,55 | - | A. Zehnder Bern / P. Füssli Zürich | 1611 |
2 | Berneck, katolska kyrkan | - | f° | 9,1 | - | Giesserei Staad SG | 1938 |
3 | Gossau, katolska kyrkan | - | f° | 8,695 | - | Rüetschi AG, Aarau | 1904 |
4 | Rorschach, reformerta kyrkan | - | f° | 8,137 | - | H.Ruetschi, Aarau | 1904 |
5 | Stiftskirche Sankt Gallen | - | e° | 7,8 | - | Keiser Peter Ludwig, Zug | 1768 |
6 | Herisau, reformerta kyrkan | - | gess° | 7,5 | - | Grieshaber Franz Anton, Waldshut | 1756 |
7 | Fribourg, katolska katedralen "Cathedrale de Saint Nicolas" | Cloche de Notre Dame Marie, ”Vårfru Mariaklockan” | g° | 7,3 | 2,2 | Monturiolis Petrus, Besançon | 1505 |
8 | Pfäffikon, katolska kyrkan | - | gess° | 7,04 | - | Rüetschi AG, Aarau | 1965 |
9 | Niedergösgen, katolska kyrkan | - | gess° | 7,02 | - | Rüetschi AG, Aarau | 1960 |
10 | Aarau, katolska kyrkan | - | gess° | 6,97 | - | Rüetschi AG, Aarau | 1960 |
11 | Domen i Bern, Berner Münster | Mittagsglocke (“Middagsklockan”) | giss° | 6,75 | - | Franz Sermond, Bern | 1583 |
12 | Domen i Lausanne | Marie Madeleine | giss° | 6,6 | - | Franz (François) Sermond, Bern | 1582 |
13 | Eglise Notre-Dame-des-sept-douleurs ”De sju smärtornas Vårfrukyrka”, Flanthey, Valais | ”subbourdon” “subbordunen” eller ”underbasklockan” | fiss° | ~6,4 (beräknad vikt) | - | - | - |
14 | (Katolska) katedralen i Genève, Cathédrale St.Pierre | La Clémence | fiss° | 6,2 (6238 kg) | 2,19 | Rüetschi AG, Aarau | 1407, omgjuten 1902 |
Uppgifterna i tabellen är hämtade från en tabell i en artikel på tyska Wikipedia.[18]
Nr | Kyrka | Stad eller plats | Vikt (ton) | Klockgjutare och gjutningsplats | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|
1 | Sankt Savas kyrka | Belgrad, Serbien | 6,2 | Grassmayrs klockgjuteri, Innsbruck | 2001 |
Nr | Kyrka eller plats | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Katedralen i Toledo (Catedral Primada) | Toledo | San Eugenio La Gorda eller Campana Gorda | d | 2,93 | 14,6 (ca 14 564 kg) | Alejandro Gargollo | 1753 |
2 | Catedral de Santa María la Real | Pamplona | María eller La Mayor, | - | 2,59 | ca 10,06 | Pedro de Villanueva | 1584 |
3 | Klocktornet Micalet vid Catedral de Santa Maria | Valencia | El Micalet eller La Micalet (timklocka) | - | 2,1 | ca 7,5 (ca 7514 kg) | Lluís Trilles | 1539 |
4 | Catedral de la Santa Cruz y Santa Eulalia | Barcelona | Campana de les hores (timklockan) eller Eulàlia, Alfonsa eller Maria de les Mercès | - | 2,32 | 7,23 | Francesc Calbetó | 1865 |
5 | Katedralen i Santiago de Compostela | Santiago de Compostela | Timklocka, katedralens största klocka | g0 | - | 6,66 | Eijsbouts klockgjuteri | 1989 (efter en modell från 1700-talet) |
6 | Catedral de Santa María | Murcia | Agueda-martillo | - | 2,23 | 6,42 (6 421 kg) | Fernando Verona | 1790 |
7 | Catedral de la Encarnación | Granada | La Santamaría o La Gorda | - | 2,22 | 6,34 (6 335 kg) | Bernardo Venero | 1778 |
8 | Katedralen i Santiago de Compostela | Santiago de Compostela | Berenguela | - | 2,55 | 6,2 (6 211 kg) | Pedro Güemes | 1729 |
9 | Catedral de El Pilar | Zaragoza | La Campana de los Sitios | - | 2,2 | 6,17 (6 165& kg) | Andrés de Asín | 1715 |
10 | Katedralen i Toledo (Catedral Primada) | Toledo | San Sebastián | - | 2,16 | 5,84 (5 835 kg) | Gregorio de Barcia | 1681 |
11 | Catedral de Santa María de la Sede | Sevilla | Santa Maria, la Mayor, la Gorda eller de golpe | - | 2,1 | 5,36 (5 362 kg) | Balavarca | 1588 |
Nr | Kyrka eller plats | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjuteri och gjuteriort | Gjutningsår |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Sankt Pauls-katedralen | London | Great Paul | cis° | - | 17 | klockgjuteriet Warner | 1881 |
2 | Storbritanniens parlamentshus (Westminsterpalatset) | London | Gamla Big Ben (se Big Ben) | es° | - | 16,2 | Klockgjuteriet Taylor i Loughborough | 1856 |
3 | Liverpool Cathedral | Liverpool | Great George | d° | - | 15,01 | Klockgjuteriet Taylor | 1940 |
4 | Storbritanniens parlamentshus (Westminsterpalatset) | London | Dagens Big Ben | - | 2,1 | 13,76 | G. Mears & Co. (klockgjuteriet Whitechapel Bell Foundry) | 1858 |
5 | York Minster | York | Great Peter | - | 11 | Whitechapel bell foundry | 1927 | |
6 | York Minster | York | Gamla Great Peter | - | - | 10,92 | C & G Mears (detsamma som Whitechapel bell foundry) | 1845 |
7 | Council House (fullmäktigehuset, stadshuset) | Nottingham | Little John | ess | - | 10,53 | Klockgjuteriet Taylor | 1928 |
8 | Tornet Wills Tower, i Bristols universitets huvudbyggnad | Bristol | Great George | diss (321 Hz) | - | 9,72 | Klockgjuteriet Taylor | 1925 |
9 | Tornet Highmoor Bell Tower på ett privat gods | Wigton i Cumbria, | Joe o'Highmoor | giss (427 Hz) | - | 8,94 | Klockgjuteriet Taylor | 1884 (1920) |
10 | Stadshuset (town hall) | Manchester, | Great Abel (timklocka) | fiss | - | mellan 8,23 och 8,27 | Klockgjuteriet Taylor | 1882 |
11 | Oseneys kloster (Oseney Abbey), senare Tom Tower, (Tom Tower) i Oxford | väster om Oxford, | Efter reformationen kallad Great Tom | - | 7,72 | Klockgjuteriet Taylor | medeltiden (1680, göts om se Great Tom, Oxford, nedan) | |
12 | Saint Mary’s klosterkyrka i Buckfast Abbey | Buckfastleigh i grevskapet Devon vid Cornwall | Hosanna | - | - | 7,57 | Klockgjuteriet Taylor | 1936 |
13 | Beverley Minster | Beverley, East Riding of Yorkshire | Great John | g (395 Hz) | - | 7,15 | Klockgjuteriet Taylor | 1901 |
14 | Stadshuset (town hall) | Manchester | Great Abel | fiss | - | 6,55 | Klockgjuteriet Taylor | 1876 (1882, göts om) |
15 | Tom Tower ”Tom-tornet”, vid Christ Church College | Oxford | Great Tom | a/aiss | - | 6,32 | Christopher Hodson | 1680 (göts om, se ovan) |
16 | Klocktornet The Chamberlain Clock Tower i Birmingham University | Birmingham | Big Joe eller Big Brum | g (401 Hz) | - | 6,18 | Klockgjuteriet Taylor | 1908 |
17 | Newcastles anglikanska katedral | Newcastle upon Tyne | Major | - | - | 6,02 | Klockgjuteriet Taylor | 1891 |
18 | Katedralen i Lincoln | Lincoln | Great Tom | g (401 Hz) | 6,55 meter (6 553,2 mm) | 5,49 | Thomas Hears på klockgjuteriet Whitechapel Bell foundry | 1834 (omgjuten och kraftigt förstorad, liksom även 1610) |
19 | Basilica of Saint Gregory the Great i det katolska benediktinerklostret Downside Abbey (Downside Abbey) | Lincoln | Great Bede (sedan 1901) | g (före omstämningen 1901 var tonen giss, 420,5 Hz) | - | 5,4 | Klockgjuteriet Taylor | 1900 (inköpt av Beverley Minster 1610) |
20 | Sankt Pauls-katedralen | London | Great Tom (idag timklocka), gåva av Vilhelm III av England 1698, hängde tidigare i Westminsterpalatset | aiss | - | 5,49 | Richard Phelps | 1716 (omgjuten och vägde därefter över 5 ton, göts även om 1610, 1708, 1709, och 1710) |
21 | Stadshuset (town hall) | Manchester | tidigare näst största klockspelsklockan | - | - | 5,08 | Klockgjuteriet Taylor | 1834 (göts om till klockspelsklockor 1936) |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Uppsala domkyrka | Uppsala | Storan | fiss° f | 2,23 | 7,37 (7 367 kg) | - | 1702 |
2 | Göteborgs domkyrka | Göteborg | Storklockan | - | - | 6 | Charles Apelquist, ”Kongl. Styckgjuteriet, Marieberg”, Stockholm | 1815 (1907, omgjuten 1912, se nr. 7 nedan) |
3 | Göteborgs domkyrka | Göteborg | Storklockan | giss° | ca 2 | 5,38 (utan kläpp), med den sprängda kläppen från 1815 drygt 5,65 ton | M & O skalle, Ystad | 1923 (sprack 1924) |
4 | Tyska kyrkan | Stockholm | Storklockan | g° | 2.1 | 6 | J G Grosse, Dresden | 1884 |
5 | Göteborgs domkyrka | Göteborg | Storklockan | giss° | 2,01 | 5,55 ton (inkl. kläppen på 270 kg. Utan kläpp: 5,28 ton) | M & O Ohlsson, Ystad | 1925 |
6 | Linköpings domkyrka | Linköping | Storklockan | b♭ | - | 5,1 | Peter Eliasson | Medeltida? (Omgjuten 1624,1667,1759) |
7 | Storkyrkan | Stockholm | Storklockan | b♭ | 2 | 5 | Jurgen Putensen | 1638 |
8 | Göteborgs domkyrka | Göteborg | Storklockan[19][not 4] | - | - | 4,8[19] | Bergholtz klockgjuteri, Stockholm[19] | 1912 (1918)[19] |
9 | Stora Kopparbergs kyrka | Falun | Storklockan | ass[20] | - | 4,5[21] | ? | 1598 (omgjuten 1744)[21] |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Katedrála svatého Vita "Sankt Vitus katedral", Hradcany | Prag | Zvon Zikmund (”Sigismundklockan”) | f0 | 2,56 | 13,5 | - | 1702 |
2 | Katedrála svatého Václava | Olomouc | Svatý Václav ”Sankt Vaclav” | e° +3 | 2,42 | 8,16 ton (8 156 kg) | F. Seltenhoffer, Víden | 1827 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare och gjutningsplats | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Kölnerdomen | Köln | Kaiserglocke | ciss+90 | 3,42 | 27,8 | Andreas Hamm, Frankenthal (Pfalz) | 1870 (1918) |
2 | Kölnerdomen | Köln | Sankt Petersglocke | c° | 3,22 | 24,2 | Heinrich Ulrich, Apolda | 1923 |
3 | På rådhusplatsen | Bochum | - | fungerar inte längre på grund av krigsskada | 3,13 | 15 | Bochumer Verein, Bochum | 1867 |
4 | Stiftskirche (klosterkyrkan) | Neustadt an der Weinstrasse | Kaiser Ruprechtsglocke | es0 | 3,2 | 14 | Bochumer Verein, Bochum | 1817 |
5 | Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche | Berlin | Königin Luise - Kaiser Wilhelm I. | e0 | - | 13,8 | Firma Franz Schilling (Apolda) | 1895 (1943) |
6 | Domen i Frankfurt | Frankfurt | Gloriosa | e0 +2 | 2,59 | 11,95 | J. G. Grosse, Dresden | 1877 |
7 | Kreuzkirche | Dresden | Kreuzglocke | e0 +5 | 2,58 (2583 mm) | 11,5 (11 511 kg) | Franz Schilling, Apolda | 1899 |
8 | domen i Erfurt | Erfurt | Maria Gloriosa | e0 +3 | 2,58 | 11,45 | Gerhard van Wou från Kampen på domberget i Erfurt | 1497 |
9 | Kölnerdomen | Köln | Pretiosa | g0 +1 | 2,4 | 10,5 | Heinrich Brodermann & Christian Cloit, Köln | 1448 (omgjuten) |
10 | Marktkirche | Hannover | Christus- und Friedensglocke ”Kristus- och fredsklockan” | e° +2 | 2,46 | 10,36 | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1960 |
11 | Schönebergs rådhus | Berlin | ’‘Freiheitsglocke’‘ ”Frihetsklockan” | e° | - | 10,2 | Gillett & Johnstons klockgjuteri, Croydon | 1950 |
12 | Ett friluftsområde | Schwarzach | Schwarzacher Mörserglocke | e/0 | 2,46 | 9,82 | Grassmayrs klockgjuteri, Innsbruck | 2000 |
13 | Glockenturm, Berlins Olympiastadion | Berlin | Olympiaglocke | e/0 | 2,8 | 9,6 (en annan uppgift 9,365 kg, troligen då utan kläpp) | Bochumer Verein, Bochum | 1936 |
14 | Deutsches Museum | München | Utställningsklocka | Es/0 +5 | 1,902 | 9,6 | Bochumer Verein, Bochum | 1990 |
15 | Sankt Kuniberts kyrka | Köln | Bourdon eller Engelglocke | f0 | 2,47 | 9,38 | Klockgjuteriet Eijsbouts, Asten | 1990 |
16 | Christuskirche | Karlsruhe | Friedensglocke (”Fredsklockan”) | f° | 2,41 | 9,16 | - | 2004 |
17 | Sankt Kiliansdom | Würzburg | Salvatorglocke (”Frälsarklockan”) | g0 ±0 | 2,3 (2318 mm) | 9,08 | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1965 |
18 | domen i Magdeburg | Magdeburg | Susanne | e° +6 | 2,47 meter | 8,8 | Johannes Jacobi , Berlin | 1702 |
19 | Hildesheims domkyrka | Hildesheim | Canta Bona | f° +4 | 2,3 | 8,7 ton (8686 kg) | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1960 |
20 | Paulskirche | Frankfurt am Main | Bürgerglocke | fiss°+1 | 2,27 (2266 mm) | 8,59 | Glocken- und Kunstgießerei (”Klock- och konstgjuteriet”), Karlsruhe | 2002 |
21 | Konstanzer Münster | Konstanz | Sancta Maria | giss0 –7 | 2,27 | 8,35 (8349 kg) | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1966 |
22 | Halberstädter Dom | Halberstadt | Domina eller Dunna | g0 +6 | 2,27 | 8,32 | Kunst- und Glockengießerei (”Konst- och klockgjuteriet”), Lauchhammer | 1999 |
23 | Frauenkirche | München | Sussanna eller Salveglocke | a0 +5 | 2,06 | 8 | Hanns Ernst, Regensburg | 1490 |
24 | Domen i Trier | Trier | Christus und Helena | fiss°+7 | 2,27 (2273 mm) | 7,97 | Friedrich Otto, Hemelingen i södra Bremen | 1951 |
25 | Stadtkirche ("stadskyrkan") | Freudenstadt, Baden-Würtemberg | Gloriosa eller Christusglocke | fiss° | - | 7,96 | Bachert, Heilbronn | 1999 |
26 | Haus der Kulturen der Welt ”världens kulturers hus” eller Kongresshalle | Berlin | f | - | - | 7,82 | klockgjuteriet Eijsbouts, Asten | 1987 |
27 | Domen i Meissen | Meissen | Johannesglocke | - | - | 7,8 | Emil Börner, Meissen | 1929 |
28 | Sankt Paulusdomen | Münster | Kardinalsglocke | fiss0 –7 | 2,27 (2273 mm) | 7,6 ton (7604 kg) | klockgjuteriet Glockengießerei Feldmann & Marschel, Münster | 1956 |
29 | Dom Sankt Stephan | Passau | Pummerin | fiss° | 2,32 | 7,54 | Glockengießerei Rudolf Perner | 1952 |
30 | S:t Mikaelskyrkan, Hamburg | Hamburg | Jahrtausendglocke (”årtusendeklockan”) | f° | 2,34 | 7,55 (7542 kg) | klockgjuteriet A. Bachert, Heilbronn | 2000 |
31 | S:t Nikolai-kyrkan | Hamburg | Friedensglocke ”Fredsklockan” | g° | 2,17 | 7,35 (7354 kg) | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1962 |
32 | Stiftskirche (före detta klosterkyrkan) | Neustadt an der Weinstrasse | Kurfürstenglocke (”Kurfursteklockan”) | fiss° | 2,5 | 7,3 | Bochumer Verein, Bochum | 1952 |
33 | Konstanzer Münster | Konstanz | Ursulaglocke | h0 –6 | 2,1 | 7 | Christoff Löffler, Konstanz | 1584 |
34 | Sankt Peterskirche | München | Jubiläumsglocke (”Jubileumsklockan”) | f0 | 2,32 | 7 | Karl Czudnochowsky, Erdinger Glockengießerei (”Erdings klockgjuteri”), Erding | 1958 |
35 | Bremer Dom | Bremen | Brema | g° | - | 7 | Glockengießerei Gebrüder Otto (”Bröderna Ottos klockgjuteri”) i stadsdelen Hemelingen i södra Bremen | 1962 |
36 | Kreuzkirche | Dresden | Näst största klockan | g0 +12 | 2,16 (2155 mm) | 6,83 (6825 kg) | Franz Schilling, Apolda | 1899 |
37 | Freiburger Münster | Freiburg im Breisgau | Christusglocke | g° ±0 | 2,13 (2133 mm) | 6,86 (6856 kg) | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1959 |
38 | Sankt Martinskyrkan | Landshut | Propst- und Pfarrglocke (”prost- och kyrkoherdeklockan”) | fiss° | 2,1 | 6,75 | J. L. Kraus, München | 1767 |
39 | Basilika Sankt Aposteln | Köln | Weltjugendtagsglocke (”världsungdomsdagens klocka”), Johannes Paul II. (”Johannes Paulus II”) eller Papstglocke (”påveklockan”) | g0–7/16 | 2,18 | 6,7 | Hans Hüesker, Gescher | 2005 |
40 | Haus der Kulturen der Welt, ”världens kulturers hus” eller Kongresshalle | Berlin | Näst största klockspelsklockan | fiss° | 2,32 | 6,56 | klockgjuteriet Eijsbouts, Asten | 1987 |
41 | Liebfrauenmünster (”Vårfru [Jungfru Marie] domkyrka”) | Donauwörth | Pummerin | - | - | 6,55 | - | 1512 |
42 | Sankt-Hedwigs-Kathedrale, Sankt Blasien Dom | Berlin | Största klockan | - | - | 6,5 | - | efterkrigstiden |
43 | Klockmuseet i Herrenberg | Herrenberg i Baden-Würtemberg | En klocka, som inte stämde klangmässigt med övriga klockor i Sankt Willibrords basilika i Echternach i Luxemburg och som annars skulle ha ersatt en äldre sprucken klocka | - | - | 6,37 | klockgjuteriet Mark, Brockscheid | 2000 |
44 | Aachens katedral | Aachen | Marienglocke | g° | 2 | 6,05 ton (6045 kg) | Petit och Edelbrock, Gescher | 1958 |
45 | Basilika Sankt Jakob | Straubing | Bistumsglocke (”stiftsklockan”) | g° | 2,14 | 6,01 | Schilling, Apolda | 2001 |
46 | Dom Sankt Stephan | Passau | Misericordia | g° | 2,18 | 6 | Glockengießerei Rudolf Perner | 1999 |
47 | Stiftskirche (klosterkyrkan) | Stuttgart | ’’Guldenglocke’’ eller ’’Osanna’’ | a° ±0 | 2,01 | ca 6 | Martin Kissling, Biberach an der Riß | 1520 |
48 | Domen i Fulda | Fulda | ’’Osanna’’ | giss° +1 | 2,03 | 5,85 | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1953 |
49 | Sankt Patrokli Dom | Soest | ’’Patrokliglocke ’’ | ass° | 2,05 | 5,84 | - | 1991 |
50 | Mariakyrkan | Lübeck | Pulsglocke | gess° +8 | 2,1 | 5,8 ton (5817 kg) | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1951 |
51 | Mariahilfkirche | München | Salvatorglocke (”frälsarklockan”) | fiss0 | 2,1 | 5,65 | Carl Czudnochowsky, klockgjuteriet Erdinger Glockengießerei, Erding | omkring 1950-1975 |
52 | Kölnerdomen | Köln | Speciosa | a0 -2 | 2,03 | 5,6 | Johannes (Hoer[n]ken) de Vechel, Köln | 1449 |
53 | Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche | Berlin | - | - | - | 5,6 | - | 1952 |
54 | Domen i Minden | Minden | Frieden-Christi-Glocke (”Kristi freds-klockan”) | giss0 +2 | 2 (2003 mm) | 5,5 (5495 kg) | Hans August Mark, Brockscheid | 1993 |
55 | Stadtkirche (Marienkirche) (norra tornet) | Wittenberg | Große Glocke (”Stora klockan”) | h0–5 | 2 | ~5,5 | Jacob König, Erfurt | 1635 |
56 | Domen i Speyer | Speyer | Maximilianus Josephuseller Kaiserglocke | g0 | 2,08 | 5,35 | Peter Lindemann, Zweibrücken | 1822 |
57 | Eichstätter Dom | Eichstätt | Dreifaltigkeitsglocke | a° +1 | 1,93 | 5,3 | klockgjutaren Stumpf, Heidelberg | 1976 |
58 | Dom Sankt Stephan | Passau | Stürmerin | a0 | - | 5,3 | - | 1733 |
59 | Kölnerdomen | Köln | Speciosa | a0 -2 | 2,03 | 5,6 | Johannes (Hoer[n]ken) de Vechel, Köln | 1449 |
60 | Klostret Erzabtei Sankt Ottilien ”Ärkeabbotklostret Sankt Ottilien” | Köln | Hosanna eller Salvatorglocke, gjuten av euphon, en koppar- och zinklegering | fiss0 +1 | 2,18 | 5,25 | Karl Czudnochowsky, Erding | 1949 |
61 | Bambergs domkyrka | Bamberg | Heinrich | ciss1 +9 | 1,8 (1799mm) | 5,2 | Karl Czudnochowsky, Erding | okänt, inskrift på klockan från 13 augusti 1311 |
62 | Domen i Freising | Freising | Korbiniansglocke | g° ±0 | 2,1 | ca 5,2 ton | hovklockgjutarna Johann Matthias Langenegger och Anton Benedikt Ernst, München | 1724 |
63 | Sankt Bennokirche | München | Benno- und Marienglocke | gess° | - | över 5 | Johann Hahn, Landshut | 1950-talet |
64 | Hauptkirche Sankt Nikolai | Hamburg | Friedensglocke | a° | 1,9 | 5 | Friedrich Wilhelm Schilling, Heidelberg | 1962 |
Nr | Kyrka eller plats | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare eller gjutningsplats | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Sankt Stefansbasilikan | Budapest | Största klockan | - | 2,4 | 9,25 | klockgjuteriet Perner (Glockengießerei Rudolf Perner)) i Passau i Bayern | 1990 |
2 | Sankt Stefansbasilikan | Budapest | Största klockan | - | - | 7,9 ton (7945 kg) | - | 1930 (1944) |
3 | Domen i Szeged | Szeged | ”Hjälteklockan” | f° | - | 8,54 ton (8537 kg) | - | omkr. 1918-1930 |
4 | Domen i Esztergom | Esztergom | Största klockan | - | 2,2 meter (2185 mm) | 5,8 ton (5827 kg) | Szlezák László | 1938 |
5 | Domen i Esztergom | Esztergom | Näst största klockan | - | - | 5,5 ton (5467 kg) | Schaudt András | 1930 |
Nr | Kyrka | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Peterskyrkan | Vatikanstaten i Rom | Campanone | e° | 2,32 (2316 mm) | 8,95 (~9) | Luigi Valadier, Rom | 1786 |
Nr | Kyrka eller plats | Stad | Klockans namn | Slagton | Diameter (meter) | Vikt (ton) | Klockgjutare eller gjutningsplats | Gjutningsår (förstörelseår) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1 | Stephansdomen | Wien | Gamla Die Pummerin | H | 3,16 | 22,5 | Johannes Achamer. | 1711 |
2 | Stephansdomen | Wien | Die Pummerin | c0 +4/16 | 3,14 | 20,132 | Karl Geisz, Sankt Florian | 1951 |
3 | Domen i Salzburg | Salzburg | Salvatorglocke, ”Frälsarklockan”, Dreifaltigkeitsglocke, ”Trefaldighetsklockan”, officiellt på latin: Salvator Mundi (”Världens frälsare”) | ess0 | 2,8 | 14,3 ton (14 256 kg) | Klockgjuteriet Oberascher, Salzburg | 1961 |
4 | På en höjd vid byn Mösern | Mösern, Tyrolen | Friedensglocke des Alpenraumes (”fredsklockan i Alpernas region”), Friedensglocke Mösern eller Mörserglocke | diss° | 2,54 | 10,18 | Klockgjuteriet Grassmayr, Innsbruck | 1997 |
5 | Jesuitenkirche (”Jesuitkyrkan”) | Innsbruck | Schützenglocke (”Skyddsklockan“) | - | 2,48 | 9,2 | Grassmayrs klockgjuteri, Innsbruck | 1959 |
6 | Klostret Stift Sankt Florian | Sankt Florian, Oberösterreich | Angstglocke (”rädsloklockan”) | f° | 2,44 | 8,6 (8643 kg) | Mats Prininger | 1717 |
7 | Domen i Salzburg | Salzburg | Rupertsglocke eller Wandlungsglocke (”Förvandlingsklockan”, rings i vid nattvardens förvandling under mässan) | gess0 | 2,3 | 8,2 | Klockgjuteriet Oberascher, Salzburg | 1961 |
8 | Maria Empfängnisdomen | Linz | Immaculata-Glocke | - | - | 8,12 | Anton Gugg, Linz | 1901 |
9 | Stiftskirche (klosterkyrkan) | Melk | Peter-und-Paul-Glocke eller Vesperin | f° - 2 | 2,36 | 7,84 | Andreas Klein, Wien | 1739 |
10 | Sankt Jakobsdomen | Innsbruck | Mariahilfglocke eller Große Pfarrglocke (”Stora kyrkoherdeklockan”) | g0 | 2,21 | 6,3 (6342 kg); annan uppg.: 7,17 ton (7168 kg) | Johann Grassmayr, Innsbruck | 1846 |
11 | Stephansdomen | Wien | Stephanus | g0 | - | 5,7 | Pfundner | 1960 |
12 | Klostret Stift Sankt Florian | Sankt Florian, Oberösterreich | Frauen- eller Dechantglocke | h0 | 1,65 meter (1648 mm) | 5,4 (5376 kg) | Martin Fitler | 1810 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.