Loading AI tools
EU-direktiv Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Penningtvättsdirektivet, eller direktiv (EU) 2015/849 (tidigare direktiv 91/308/EEG och direktiv 2005/60/EG), är ett europeiskt direktiv som innehåller en rad åtgärder för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism inom Europeiska unionen. Direktivet utgör en del av harmoniseringslagstiftningen för den inre marknaden. Det utfärdades ursprungligen av Europeiska unionens råd den 10 juni 1991, trädde i kraft den 13 juni 2013 och skulle vara införlivat i de nationella lagstiftningarna senast den 1 januari 1993. 2007 antog Europaparlamentet och rådet ett nytt direktiv, som i sin tur ersattes av det nuvarande penningtvättsdirektivet 2015.
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Penningtvättsdirektivet | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/849 av den 20 maj 2015 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/60/EG och kommissionens direktiv 2006/70/EG (Text av betydelse för EES) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Aktnummer | Direktiv (EU) 2015/849 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Celexnummer | 32015L0849 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Offentliggjort i | EUT L 141, 5.6.2015 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rättslig form | Direktiv | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rättsligt bindande | ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Direkt tillämpligt | ![]() | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Tillämpas av | Europeiska unionen samt Island, Liechtenstein, Norge | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Utfärdat av | Europaparlamentet och Europeiska unionens råd | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Rättslig grund | Art. 114 FEUF[1] | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Relaterad lagstiftning Nuvarande och tidigare gällande lagstiftning
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Penningtvättsdirektivet innehåller en rad åtgärder för att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Genom direktivet måste bland annat banker, fastighetsmäklare, spelbolag och vissa andra kategorier av tjänsteleverantörer bedöma transaktioner och vid behov begära bevis på pengarnas ursprung och transaktionens syfte. I vissa fall krävs viss kundkännedom.
Penningtvättsdirektivet 2015/849 har ändrats via direktiv 2018/843.[2]
Penningtvättsdirektivet är tillämpligt inom hela Europeiska unionen. Därutöver är det även tillämpligt i Island, Liechtenstein och Norge genom EES-avtalet.
Alla EU-direktiv är indelade i artiklar. För penningtvättsdirektivet är följande artiklar centrala:[3]
Penningtvättsdirektivet är implementerad i svensk lag i första hand genom Penningtvättlagen (2017:630).[4] Direktivets artiklar om kundkännedom är beskrivet i kapitel 3. Dock saknas undantaget i artikel 14 där artikel 13.1.d exkluderas, vilket gör att i Sverige kan banker avsluta alla tjänster med befintliga kunder som misstänks för penningtvätt.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.