Loading AI tools
Från Wikipedia, den fria encyklopedin
Spärrfjällskivling (Lepiota aspera) är en svampart[20] som först beskrevs av Christiaan Hendrik Persoon, och fick sitt nu gällande namn av Lucien Quélet 1886. Lepiota aspera ingår i släktet Lepiota och familjen Agaricaceae.[21][22] Inga underarter finns listade i Catalogue of Life.[21]
Den här artikeln har skapats av Lsjbot, ett program (en robot) för automatisk redigering. (2012-10) Artikeln kan innehålla fakta- eller språkfel, eller ett märkligt urval av fakta, källor eller bilder. Mallen kan avlägsnas efter en kontroll av innehållet (vidare information) |
Spärrfjällskivling | |
![]() | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Svampar Fungi |
Division | Basidiesvampar Basidiomycota |
Klass | Agaricomycetes |
Ordning | Agaricales |
Familj | Agaricaceae |
Släkte | Lepiota |
Art | Spärrfjällskivling Lepiota aspera |
Vetenskapligt namn | |
§ Lepiota aspera | |
Auktor | (Pers.) Quél. 1886 |
Synonymer | |
Echinoderma friesii (Lasch) Bon 1993[1] Echinoderma acutesquamosum (Weinm.) Bon 1993[1] Echinoderma asperum (Pers.) Bon 1991[2] Cystolepiota aspera (Pers.) Bon 1978[3] Cystolepiota friesii (Lasch) Bon 1977[4] Cystolepiota acutesquamosa (Weinm.) Bon 1977[5] Lepiota aspera var. acutesquamosa (Weinm.) Singer 1961[6] Amplariella aspera (Vittad.) E.-J. Gilbert 1941[7] Lepiota acutesquamosa var. furcata Kühner 1936[8] Amanita rubens f. aspera (Fr.) Veselý 1933[9] Fungus elvensis (Berk.) Kuntze 1898[10] Agaricus friesii (Weinm.) Fr. 1874[11] Lepiota friesii (Lasch) Quél. 1872[12] Lepiota friesii var. acutesquamosa (Weinm.) Quél. 1872[12] Lepiota acutesquamosa (Weinm.) P. Kumm. 1871[13] Agaricus elvensis Berk. & Broome 1865[14] Agaricus mariae Klotzsch 1832[15] Agaricus friesii Lasch 1828[16] Agaricus acutesquamosus Weinm. 1824[17] Amanita aspera (Pers.) Pers. 1800[18] Agaricus asper Pers. 1793[19] |
Den mykologiska karaktären hos Lepiota aspera: | |||||||||
|
|
|
| ||||||
|
|
I den svenska databasen Dyntaxa[23] används istället namnet Echinoderma aspera för samma taxon. Arten är reproducerande i Sverige.[23]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.