![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/AMI_pain_front.png/640px-AMI_pain_front.png&w=640&q=50)
Kärlkramp
From Wikipedia, the free encyclopedia
Kärlkramp eller angina pectoris, är tillfälliga smärtattacker i bröstet som förekommer i samband med att hjärtats kranskärl inte klarar av att försörja hjärtmuskeln med blod (myokardiell ischemi). Kärlkramp förekommer ofta i situationer då hjärtmuskeln tvingas prestera hårdare än normalt, och därmed kräver större blodförsörjning. Exempelvis vid fysisk eller psykisk stress kan personer med hjärtbesvär drabbas av smärtorna. Angina kommer av latinets angere, sammantrycka, strypa) är en allmän benämning på inflammatoriska tillstånd i svalget och tonsillerna (mandlarna), men kan även beteckna vissa sjukiga tillstånd med annan lokalisering.[1]
Kärlkramp | |
Latin: angina pectoris | |
![]() Vid såväl hjärtneuros, som hjärtinfarkt och kärlkramp, är det huvudsakliga symtomet smärtor som är lokaliserade enligt bilden. Olika individuella faktorer, såsom kön och ålder, kan dock göra symtomen diffusa. | |
Klassifikation och externa resurser | |
---|---|
ICD-10 | I20 |
ICD-9 | 413 |
DiseasesDB | 8695 |
eMedicine | med/133 |
MeSH | svensk engelsk |
Den underliggande orsaken till kärlkramp är en förträngning av hjärtats kranskärl (ateroskleros) eller exempelvis en förstoring av hjärtmuskeln (myokardiell hypertrofi) på grund av ökad kärlresistans (arterioskleros) i systemkretsloppet. Den ökade muskelmassan utvecklar en större kraft, vilket i sin tur komprimerar kranskärlen vid kontraktion.