Foveauxskarv[1] (Leucocarbo stewarti) är en fågel i familjen skarvar inom ordningen sulfåglar som förekommer i Nya Zeeland.[2]
Foveauxskarv | |
![]() | |
Systematik | |
---|---|
Domän | Eukaryoter Eukaryota |
Rike | Djur Animalia |
Stam | Ryggsträngsdjur Chordata |
Understam | Ryggradsdjur Vertebrata |
Klass | Fåglar Aves |
Ordning | Sulfåglar Suliformes |
Familj | Skarvar Phalacrocoracidae |
Släkte | Leucocarbo |
Art | Foveauxskarv L. stewarti |
Vetenskapligt namn | |
§ Leucocarbo stewarti | |
Auktor | (Ogilvie-Grant, 1898) |
Utbredning | |
![]() Utbredningskarta för både otagoskarv (östra delen av Sydön) och foveauxskarv (Stewartön och sydligaste delen av Sydön) |
Foveauxskarven förekommer endast på Stewartön och i Foveauxsundet.[3] Den häckar i väl synliga kolonier som de återvänder till år efter år. Häckning sker från september och framåt i skålformade bon uppbyggda av organiskt material och guano. De födosöker i kustnära områden i grunt vatten på mindre än 30 meters djup och ses endast mycket sällan ute till havs.[4]
Fram till 2016 behandlades foveauxskarven och otagoskarven som en och samma art, stewartskarv (L. chalconotus). Genetiska och osteologiska studier stödjer uppfattningen att de bör klassificeras som två skilda arter, där otagoskarven är närmare släkt med chathamskarv (L. onslowi).[3] Troligen skildes populationerna åt under pleistocen när havsnivån var lägre, och först därefter koloniserades Chathamöarna av fåglar från Otago.[3]
De sydliga populationerna urskiljs därför av vissa som en egen art. De flesta taxonomiska auktoriteter behandlar dem dock fortfarande som en och samma art, och då inte ens uppdelade som underarter.[5] Vissa inkluderar både foveuxskarven, otagoskarven och chathamskarven i arten vårtskarv.[6]
Släktestillhörighet
Tidigare placerade de flesta taxonomiska auktoriteter foveauxskarven med släktingar i det stora släktet Phalacrocorax. Efter genetiska studier[7] som visar på att Phalacrocorax består av relativt gamla utvecklingslinjer har det delats upp i flera mindre, varvid foveauxskarven med släktingar lyfts ut till släktet Leucocarbo.[5][2]
Skarvarnas släktskap
Skarvarnas taxonomi har varit omdiskuterad. Traditionellt har de placerats gruppen i ordningen pelikanfåglar (Pelecaniformes) men de har även placerats i ordningen storkfåglar (Ciconiiformes). Molekulära och morfologiska studier har dock visat att ordningen pelikanfåglar är parafyletisk.[8] Därför har skarvarna flyttats till den nya ordningen sulfåglar (Suliformes) tillsammans med fregattfåglar, sulor och ormhalsfåglar.[5]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Leucocarbo_chalconotus_Hullmandel.jpg/640px-Leucocarbo_chalconotus_Hullmandel.jpg)
Foveauxskarven är en stor och kraftig fågel, cirka 68 centimeter lång och väger 1,8-2,9 kilogram. Den har två olika fjäderdräkter, där ungefär hälften är svartvita och resten är genomgående mörka.[9] Båda färgmorfer häckar fritt med varandra. Foveauxskarven skiljer sig från otagoskarven genom att vara något mindre och på detaljer i ansiktet under häckningstid, där fovauxskarven saknar otagoskarvens små orangefärgade flikar vid näbbasen.[3]
Internationella naturvårdsunionen IUCN behandlar fortfarande foveauxskarven och otagoskarven som en och samma art och ger den hotstatusen sårbar (VU). Det återstår färre än 2500 otagoskarvar. Populationen verkar dock till skillnad från otagoskarven stabil.[3] De är mindre sårbara än otagoskarven eftersom de häckar på otillgängliga småöar utanför kusten.[10]
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.