![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Egnazia_from_the_sky.jpg/640px-Egnazia_from_the_sky.jpg&w=640&q=50)
Археолошко налазиште
From Wikipedia, the free encyclopedia
Археолошко налазиште или локалитет је место људске активности која се може сагледати у концентрацији артефаката и одбачених сировина. Сви налази са једног локалитета посматрају се у оквиру шире културне целине (културне групе или комплекса), у циљу анализе људске активности тога поднебља.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Egnazia_from_the_sky.jpg/640px-Egnazia_from_the_sky.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Kalvarija%2C_arheolo%C5%A1ko_nalazi%C5%A1te.jpg/640px-Kalvarija%2C_arheolo%C5%A1ko_nalazi%C5%A1te.jpg)
Проучавање локалитета не може открити више од једног аспекта друштвеног понашања. За ширу интерпретацију узима се у обзир целокупна територија на којој је група функционисала. Територија годишњег домета (хоме ранге), укључује територију на коју је заједница настањивала и на којој се кретала током једног временског периода. Територија обухвата станишта, који могу бити: сезонска, транзитна, оставе и сл.
У мобилним заједницама разликујемо станишта на отвореном и пећинска станишта. Кратке фазе окупације на локалитету дефинишу се преко распореда артефаката и костију унутар и око непокретних структура, да би се уочило постојање устаљених шема. Овим се бави део археологије који се назива етноархеологија.
Србија има 194 археолошка налазишта утврђена као културно добро.[1]