From Wikipedia, the free encyclopedia
Петар Рађеновић (1885 — 1941) био је православни свјештеник и етнограф, који је проучавао просторе Босанске Крајине.[1]
Петар Рађеновић | |
---|---|
![]() | |
Датум рођења | 8. фебруар 1885. |
Мјесто рођења | Босански Осредци, Османско царство |
Датум смрти | 21. октобар 1941. (56 год.) |
Мјесто смрти | Шабац, Недићева Србија |
Узрок смрти | убиство од стране њемачке казнене експедиције |
Образовање | Богословија у Рељеву |
Занимање | свјештеник, етнограф, професор |
Радови | Села парохије Крњеушe (код Петровца) (1923)
Бјелајско поље и Бравско (1925) Унац – антропогеографска испитивања (1948) |
Титула | протојереј |
Рођен је 8. фебруара 1885. у Босанским Осредцима.[2] Основну школу је завршио у Трубару, гимназију у Сарајеву 1903. а Богословију у Рељеву 1907.[2] Исте године је и рукоположен за свјештеника, а своје службовање је обављао у селима Босанске Крајине, која су и била предмет његовог проучавања.[2]
Петар Рађеновић је 1928. постао професор вјеронауке у Реалној гимназији у Бања Луци, а члан Црквеног суда Епархије бањалучке постаје 1932.[1]
Црквени чин протојереја добија 1937.[1]
Рађеновић започиње свој рад на проучавању простора Босанске Крајине, након што је Милан Карановић 1920. предложио Јовану Цвијићу да се теренски рад на проучавању Босне организује преко свјештеника.[2][3] Приликом свог рада се користио Цвијићевим "Упутством за проучавање села у Босни" из 1898.[2] Рађеновић је започео са теренским радом, и 1923. његово дјело "Села парохије Крњеушe (код Петровца)" бива објављено у Српском етнографском зборнику, у издању Српске краљевске академије. "Бјелајско поље и Бравско" објављено 1925. под надзором Јована Цвијића, Рађеновић је сматрао својим најбољим дјелом.[3] Његово антропогеографско дјело "Унац – антропогеографска испитивања" написано на основу теренских истраживања 1933–1934, објављено је тек 1948. од стране Српске академије наука, седам година након ауторове смрти.[4][2]
Заједно са Миланом Карановићем, учествовао је на археолошким истраживањима у Санском Мосту.[3]
Сматра се једним од најважнијих аутора, када је у питању допринос етнографији Босне и Херцеговине, у првој половини 20. вијека.[5][3]
Његова најважнија дјела су:
Након напада Сила Осовине на Југославију и успостављања НДХ, Петар Рађеновић бјежи у Србију, и настањује се у Шапцу, гдје је и убијен је 21. октобра 1941. од стране њемачке казнене експедиције.[2]
Професор Здравко Д. Марјанац о Рађеновићу пише сљедеће "Дјела Петра Рађеновића (иако није био школовани географ, него свештеник), представљају значајне монографске радове велике стручне и научне вриједности".[6]
У част Петра Рађеновића, названа је улица у Бања Луци.[7]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.