српски књижевник, академик и уредник From Wikipedia, the free encyclopedia
Миро Вуксановић (Крња Јела, код Шавника, 4. мај 1944) српски је књижевник, уредник и академик Српске академије науке и уметности.[1]
Миро Вуксановић | |
---|---|
![]() Вуксановић током посете Адлигату, 2019. године | |
Датум рођења | 4. мај 1944. |
Место рођења | Крња Јела, код Шавника, ДФ Југославија |
Образовање | Филолошки факултет Универзитета у Београду |
Познат по | књижевник, академик САНУ |
Награде |
|
Вуксановић је покретач и уредник антологије Десет векова српске књижевности.[1] Објављује романе, приповетке, записе и поеме.[2]
У Удружењу за културу, уметност и међународну сарадњу „Адлигат” у Београду, чији је члан, налази се Збирка Мирa Вуксановића са великим бројем његових књига, старих и ретких издања са посветама и потписима.[3]
Миро Вуксановић је рођен у сеоској породици. Основну школу је завршио у родном месту, а нижу гимназију у Боану. У Никшићу је завршио Вишу реалну гимназију.[4] Дипломирао је на Филолошком факултету у Београду 1969. године, на Групи за југословенску и општу књижевност.[5] Радио је као професор српског језика и књижевности у Сомбору. Био је заменик а потом десет година главни уредник часописа „Домети”. Од 1975. био је управник Градске библиотеке у Сомбору. Тај посао је обављао до 1988.[1] Био је потпредседник Матице српске од 2004. до 2008. године и управник Библиотеке Матице српске у Новом Саду од 1988. до 2014. године.[6] Директор је Библиотеке САНУ од 2011. године.[1]
Био је један од оснивача и активни учесник док је деловао Покрет за европску државну заједницу Србије и Црне Горе.
Учествовао је са саопштењима на двадесетак научних скупова у земљи и на конференцијама ИФЛЕ у Бриселу, Москви, Штокхолму, Пекингу и Копенхагену.
Миро Вуксановић је члан Српског књижевног друштва (2003 -), Друштва књижевника Војводине (1979-), затим председник Друштва књижевника Војводине (1985-86), члан Председништва Савеза књижевника Југославије (1985-87), члан Председништва Заједнице националних библиотека Југославије (1988-1992), члан Уређивачког одбора Српске енциклопедије (2004-2021),члан Уређивачког одбора Српског биографског речника (2003-), потпредседник Матице српске (2004-2008, на дужности председника Матице српске 2006-2008) , потпредседник Скупштине и Савета Вукове задужбине (2003-2008), члан Управног одбора Задужбине Милоша Црњанског (2007-2012), члан Управног одбора Матице српске (1988-2008), председник Управног одбора Задужбине Иве Андрића (2016-, члан од 2010), председник Управног одбора Института за српски језик САНУ (2010-2016), председник Националног савета за културу 2015-2016, члан 2011-2016), члан Савета Универзитета у Београду (2020-). члан Уређивачког одбора Српске библиографије; главни уредник (3 серије, 29 томова) каталога старих српских књига и легата, Годишњака и других издања Библиотеке Матице српске (1988-2014).[1]
Члан је Удружења за културу, уметност и међународну сарадњу „Адлигат” у Београду, које подржава од оснивања 2012. године, а у којем се налази Збирка Мире Вуксановића са великим бројем његових књига, првих и ретких издања са посветама и потписима.[3]
Иницијатор је оснивања и главни уредник и директор Издавачког центра Матице српске (2007); покретач и главни уредник Антологијске едиције Десет векова српске књижевности (2008 - до 2022. објављено 130 књига) и Едиције Матица (2008).
Главни уредник Његошевог зборника Матице српске (2012-)
Покретач и председник Уређивачког одбора Критичког издања дела Иве Андрића (2016 - до 2022. изашло 17 томова).
На предлог Одељења језика и књижевности изабран је за дописног члана САНУ 5. новембра 2009. године.[6] За редовног члана САНУ изабран 5. новембра 2015. године.
У САНУ од 2011. уређује Трибину за приказивање нових издања. Покретач је и уредник издања САНУ : Академске беседе (2016-), Приступна предавања дописних чланова (2019-), Приступне беседе српских академика од 1886. до 1947. године (2020-), Библиографије академика и дописних чланова (2019-) и Годишњак Трибине БСАНУ (2013-).Председник је два Академијска одбора САНУ. Уредио је неколико научних зборника у САНУ (Српска књижевност данас, Јован Скерлић, Андрић, Црњански). Од 2011.је члан Извршног одбора Огранка САНУ у Новом Саду и две комисије Огранка Службено је боравио у Мађарској, Румунији, Аустрији, Белгији, Француској, Немачкој, Совјетском Савезу, Шведској, Куби, Кини, Данској, Грчкој и другим земљама.[4]
Добитник је следећих награда[4][1]:
Библиографија академика Вуксановића је почетком 2022.године садржала око 3.100 јединица (радови и литература о делу).
Студија Александра Ћуковића, Случај Даноноћник[11], која је објављена у издању новосадске Агоре 2022. године[12], у оквиру Едиције Огледало, у цјелости је посвећена Даноноћнику Мира Вуксановића. Поговор Ћуковићевој студији написао је књижевни критичар и пјесник проф.др Саша Радојчић[13].
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.