Конрад III од Немачке
From Wikipedia, the free encyclopedia
From Wikipedia, the free encyclopedia
Конрад III ( ; 1093—15. фебруар 1152) је био први краљ Немачке (1138—1152) из династије Хоенштауфен.[1][2]
Конрад III | |
---|---|
![]() Конрад , минијатура 13. век | |
Датум рођења | 1093. |
Место рођења | Бамберг, Свето римско царство |
Датум смрти | 15. фебруар 1152. (58/59 год.) |
Место смрти | Бамберг, Свето римско царство |
Супружник | Гертруда од Комбурга, Гертруда од Сулцбаха |
Потомство | Фридрих IV Швапски, Henry Berengar |
Родитељи | Фридрих I Швапски Агнес |
Династија | Хоенштауфен |
Краљ Немачке | |
Период | 1138 — 1152. |
Претходник | Лотар III Саксонац |
Наследник | Фридрих I Барбароса |
Краљ Италије | |
Период | 1128 — 1152. |
Претходник | Хајнрих V |
Наследник | Фридрих I Барбароса |
Син је војводе Швапске Фридриха I Швапског и Агнес, ћерке од Хенрика . Постао је војвода Франконије 1115, током власти његова ујака Хенрика . Годину дана касније постао је регент, заједно са својим старијим братом.[3]
Када је умро Хенрик 1125, Конрад је неуспешно покушао да постави свога брата Фридриха Швапског за краља Немачке.
Краљ је постао Лотар . Између њега и Хоенштауфоваца избијају сукоби. Лотар је декретом одузео Конраду Франконију, али у стварности то није могао да проведе. Конрад и његов брат Фридрих Швапски имали су подршку и у својим земљама, многим царским градовима, Аустрији и деловима доње Лорене.
Захваљујући тој подршци Конрад постаје антикраљ 1128. године. Крунисао га је надбискуп Милана као краља Италије. Док је Конрад боравио у Италији Лотар је напао његове поседе у Немачкој. Нирнберг и Шпејер су пали 1129. Конрад се вратио у Немачку 1130. године.
Лотар се помирио са Конрадом 1135. године. Вратио је Конраду одузета подручја, а Конрад је признао Лотара као краља.
Када је Лотар умро Конрад је изабран у Кобленцу 7. мартa 1138. као краљ Немачке. Крунисан је у Ахену и признат је од неколико принчева јужне Немачке. Међутим најмоћнији принц Хенрик Поносни одбија да га призна за краља. Хенрик Поносни је као супруг једине Лотарове ћерке био Лотаров наследник. Конрад га лишава свих територија. Саксонију предају Алберту Медведу, а Баварску предаје Леополду.
Али поданици Хенрика Поносног показују се лојални Хенрику Поносном. Избио је грађански рат који је био први од сукоба гвелфа и гибелина. После смрти Хенрика Поносног 1139. сукоб наставља његов син Хенрик Лав, којем су помагали Саксонци. Конрад је после дуге опсаде поразио противнике децембра 1140. у Вајнсбергу, а мир је потписан 1142. у Франкфурту.
Грофовија Едеса је пала под турску власт, па је папа позвао на крсташки рат. Грофовија Едеса је била прва крсташка држава. Рат су предводили краљеви Конрад и Луј . Конрад је ишао преко Угарске и у Константинопољ је стигао у децембру 1146, пре француске војске. Француска и немачка војска се нису кретали истим путевима.
Конрад је могао одабрати угодније обалске путеве, којима би лакше стигао до Едесе, али он одабире пут преко Анадолије. Поражени су од Турака 25. октобра 1147. у бици код Дорилеја. Док су Конрад и већина племића успели побећи, дотле је већина пешака сасечена. Остаци немачке војске дошли су до Никеје, где је већина дезертирала настојећи да побегне кући.
После свега Конрад III са делом војске придружује се француској војсци. Конрад је тешко оболио у Ефезу, па се морао вратити у Цариград. После опоравка морем је доједрио до Акре, а одатле је досегао Јерусалим. Суделовао је у неуспешној опсади Дамаска. После неуспеха био је јако незадовољан савезницима. Покушај напада на Аскалон такође се показао неуспешним, јер му се савезници нису појавили на време. После тога разочарани Конрад се враћа у Немачку.
Никад није био именован царем. Иако је имао шестогодишњег сина, на самрти у присуству две особе именује Фридриха Барбаросу као свога наследника.
8. Frederick, Count of Riesgau | ||||||||||||||||
4. Frederick von Büren | ||||||||||||||||
9. Adelheid of Filsgau | ||||||||||||||||
2. Фридрих I Швапски | ||||||||||||||||
10. Gerhard III of Egisheim-Dagsburg | ||||||||||||||||
5. Hildegard of Egisheim | ||||||||||||||||
11. Bertha | ||||||||||||||||
1. Конрад III | ||||||||||||||||
12. Хенрик III, цар Светог римског царства | ||||||||||||||||
6. Хајнрих IV, цар Светог римског царства | ||||||||||||||||
13. Агнеса од Поатјеа | ||||||||||||||||
3. Агнес | ||||||||||||||||
14. Отон I Савојски | ||||||||||||||||
7. Берта Савојска | ||||||||||||||||
15. Аделаида од Сузе | ||||||||||||||||
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.