Саркоптеригије ( или ) је група риба која има унутрашње носне отворе, хоане () које спајају носне дупље са ждрелом, а тиме и са плућима која повремено функционишу као дисајни органи. Та особина није својствена ни једној другој групи риба, већ је имају само копнени кичмењаци.
Саркоптеригије Временски распон: | |
---|---|
![]() | |
целакант или латимерија, | |
Научна класификација ![]() | |
Домен: | Eukaryota |
Царство: | Animalia |
Тип: | Chordata |
Кладус: | Euteleostomi |
Кладус: | Sarcopterygii Romer, 1955 |
Подгрупе | |
|
Саркоптеригије се од свих осталих риба разликују и по грађи и типу крљушти које су означене као космоидне и представљају посебан облик ганоидних крљушти. Космоидне крљушти су изграђене од три слоја:
- површинског (горњег) који се састоји од специфичне зубне супстанце, космина;
- базалног (доњег, изграђеног од коштане масе изопедина;
- средишњег, названог васкуларни, смештеног између претходна два слоја и шупљикаве, сунђерасте грађе.
Карактеристике
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Guiyu_BW.jpg/640px-Guiyu_BW.jpg)
Ране рибе режњевитих пераја су кошљорибе са меснатим, режњевитим, упареним перајама, која су са телом спојене једном кости.[6] Пераја риба са режњевитим перајима разликују се од свих осталих риба по томе што се свака носи на меснатој, режњевитој, љускавој стабљици која се протеже од тела. Крљушти саркоптеригија су прави скалоиди, који се састоје од ламеларне кости окружене слојевима васкуларне кости, космина налик дентину и спољашњег кератина.[7] Морфологија тетраподоморфа, риба које су сличне тетраподима, даје назнаке преласка из воденог на копнени живот.[8] Прсна и карлична пераја имају зглобове који подсећају на удове тетрапода. Први тетраподни копнени кичмењаци, организми базалних водоземаца, имали су ноге изведене из ових пераја. Саркоптеригије такође поседују две леђне пераје са одвојеним основама, за разлику од једне леђне пераје актиноптеригија (риба са зрачастим перајима). Мозак саркоптеригија примитивно има раздвојну линију, али се то губи код тетрапода и риба дводихалица. Многе ране саркоптеригије имају симетричан реп. Све саркоптеригије имају зубе прекривене правом глеђи.
Класификација
Данас су ове рибе са јако малим бројем представника док је њихов процват био у девону, периоду развоја Земље из кога су познати и њихови фосили. Рецентне врсте сврставају се у два реда:
- шакоперке () са најпознатијим представником латимеријом
- плућашице () која је данас заступљена са свега три представника који су груписани у два подреда:
- монопнеумонес () са једним јединим представником:
- цератодус ()
- дипнеумонес () са два представника:
- лепидозирен ()
- протоптерус().
Таксономија
Класификација у наставку следи Бентона (2004),[9] и користи синтезу Линеове таксономије засноване на ранговима и такође одражава еволуционе односе. Бентон је укључио надкласу у подкласу како би одразио директно порекло тетрапода од риба са режњевим перајима, упркос томе што је првој додељен виши таксономски ранг.[9]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Latimeria_chalumnae01.jpg/320px-Latimeria_chalumnae01.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Australian-Lungfish.jpg/640px-Australian-Lungfish.jpg)
- Подкласа
- †Ред
- Ред
- Инфракласа
- †Ред
- Подкласа
- Ред
- Ред
- Infraclass
- †Ред
- Надред
- †Ред
- †Фамилија
- †Ред
- надкласа
- †Ред
Филогенија
Кладограм представљен у наставку је заснован на студијама које су компајлирали (1997) за веб пројекат Дрво живота[10] Mikko's Phylogeny Archive[11] и (2012).[12]
Sarcopterygii |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
- Sarcopterygii incertae sedis
- †Guiyu oneiros Zhu et al., 2009
- †Diabolepis speratus (Chang & Yu, 1984)
- †Langdenia campylognatha Janvier & Phuong, 1999
- †Ligulalepis Schultze, 1968
- †Meemannia eos Zhu, Yu, Wang, Zhao & Jia, 2006
- †Psarolepis romeri Yu 1998 sensu Zhu, Yu, Wang, Zhao & Jia, 2006
- †Megamastax ambylodus Choo, Zhu, Zhao, Jia, & Zhu, 2014
- †Sparalepis tingi Choo, Zhu, Qu, Yu, Jia & Zhaoh, 2017[13][14]
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a5/Life_restoration_of_Sparalepis_tingi.tiff/lossy-page1-640px-Life_restoration_of_Sparalepis_tingi.tiff.jpg)
- парафилетски Osteolepida incertae sedis
- †Bogdanovia orientalis Obrucheva 1955
- †Canningius groenlandicus Säve-Söderbergh, 1937
- †Chrysolepis
- †Geiserolepis
- †Latvius
- †L. grewingki (Gross, 1933)
- †L. porosus Jarvik, 1948
- †L. obrutus Vorobyeva, 1977
- †Lohsania utahensis Vaughn, 1962
- †Megadonichthys kurikae Vorobyeva, 1962
- †Platyethmoidia antarctica Young, Long & Ritchie, 1992
- †Shirolepis ananjevi Vorobeva, 1977
- †Sterropterygion brandei Thomson, 1972
- †Thaumatolepis edelsteini Obruchev, 1941
- †Thysanolepis micans Vorobyeva, 1977
- †Vorobjevaia dolonodon Young, Long & Ritchie, 1992
- парафилетски Elpistostegalia/Panderichthyida incertae sedis
- †Parapanderichthys stolbovi (Vorobyeva, 1960) Vorobyeva, 1992
- †Howittichthys warrenae Long & Holland, 2008
- †Livoniana multidentata Ahlberg, Luksevic & Mark-Kurik, 2000
- Stegocephalia incertae sedis
- †Antlerpeton clarkii Thomson, Shubin & Poole, 1998
- †Austrobrachyops jenseni Colbert & Cosgriff, 1974
- †Broilisaurus raniceps (Goldenberg, 1873) Kuhn, 1938
- †Densignathus rowei Daeschler, 2000
- †Doragnathus woodi Smithson, 1980
- †Jakubsonia livnensis Lebedev, 2004
- †Limnerpeton dubium Fritsch, 1901 (nomen dubium)
- †Limnosceloides Romer, 1952
- †L. dunkardensis Romer, 1952 (Type)
- †L. brahycoles Langston, 1966
- †Occidens portlocki Clack & Ahlberg, 2004
- †Ossinodus puerorum emend Warren & Turner, 2004
- †Romeriscus periallus Baird & Carroll, 1968
- †Sigournea multidentata Bolt & Lombard, 2006
- †Sinostega pani Zhu et al., 2002
- †Ymeria denticulata Clack et al., 2012
Референце
Литература
Спољашње везе
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.