From Wikipedia, the free encyclopedia
Мекленбург-Западна Померанија или Мекленбург-Предња Померанија ( , глсрп. и длсрп. ) је једна од немачких држава. Налази се на обали Балтичког мора. Од 16 немачких држава, шеста је по величина и четрнаеста по становништву.
Мекленбург-Западна Померанија Mecklenburg-Vorpommern Mäkelborg-Vörpommern | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Држава | ![]() |
Админ. центар | Шверин |
Министар-председник | Ервин Зелеринг (СПД) |
Владајућа странка | Коалиција СПД и ЦДУ |
Површина | 23.180,14 km2 |
Становништво | 2011. |
— број ст. | 1.636.000 |
— густина ст. | 70,58 ст./km2 |
— | DE-MV |
Последњи избори | 4. септембар 2011. |
Следећи избори | 2016. |
Гласова у Савезном савету | 3 |
Званични веб-сајт |
Држава је успостављена 1945. након Другог светског рата спајањем историјских региона Мекленбурга и пруске Западне Помераније од стране совјетске војне администрације у Немачкој коју су окупирали савезници. Постала је део Немачке Демократске Републике 1949. године.
Име државе се у говорном језику често скраћује на Мек-Пом ( )
Географски, покрајина је део северне Немачке.
Мекленбург-Предња Померанија има око 1700 километара морске обале, од тога свега 350 километара према отвореном мору, јер је обала јако кривудава. Велика острва су Риген и Уседом. Велико полуострво је Фишланд-Дарс-Цингст.
Највећа језера Мириц и Шверинско језеро налазе се у Мекленбуршкој језерској области. Земљиште је равно, са мало брда, а највиши врх је висок 179 m.
Након Другог светског рата и поновног уједињења Немачке 1990. године, држава је конституисана из историјског региона Мекленбурга и Западне Помераније, од којих су обе имале дугу независну историју. Две трећине државе чини историјска држава Мекленбург. Једну трећину чини део бивше Пруске под именом Западна/Предња Померанија.
Држава Мекленбург-Предња Померанија је настала 1945. унутар совјетске окупационе зоне у Немачкој. У оквиру регионалне реформе у Источној Немачкој 1952, покрајина је расформирана на три округа: Нојбранденбург, Росток и Шверин.
Године 1990, поново је успостављена држава Мекленбург-Предња Померанија, у нешто измењеним границама.
Мекленбург-Предња Померанија има најмању густину насељености од свих немачких држава. Једини већи град је Росток са близу 200.000 становника. Остали већи градови су Шверин (главни град државе) са 97.000 становника, заједничко подручје градова Штралзунд и Грајфсвалд са 112.000, и Нојбранденбург са 68.000 становника.
Извор: ? | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
№ | Град | Популација | |||||||
![]() Росток ![]() Шверин |
1. | Росток | 203.431 | ![]() Нојбранденбург Штралзунд | |||||
2. | Шверин | 91.583 | |||||||
3. | Нојбранденбург | 63.437 | |||||||
4. | Штралзунд | 57.301 | |||||||
5. | Грајфсвалд | 56.445 | |||||||
6. | Визмар | 42.219 | |||||||
7. | Гистров | 28.540 | |||||||
8. | Варен | 20.940 | |||||||
9. | Нојштрелиц | 20.399 | |||||||
10. | Пархим | 17.129 |
Држава је подељена на 12 округа.
|
Уз то, постоји још 6 аутономних градова:
13 Грајфсвалд
14 Нојбранденбург
15 Росток
16 Шверин
17 Штралсунд
18 Визмар
Мекленбург-Предња Померанија је једна од привредно најмање развијених области Немачке. У неким окрузима стопа незапослености достиже 15-17 процената.
Најјаче привредне гране су пољопривреда и туризам. Туризам је нарочито значајан на обалама Западне Помераније. Традиционално је развијена лучка привреда. У држави постоје два универзитета, у Ростоку и Грајфсвалду, оба основана у 15. веку, који имају развојне програме у областима био-технологије и медицине.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.