From Wikipedia, the free encyclopedia
Чешка Шлеска или Шлезија, Шљонск (чеш. , шл. , , пољ. ; понекад Моравска Шлеска или Шлезија (чеш. , шл. , , пољ. ), је једна од историјских три историјских чешких земаља (земаља чешке круне).[1][2][3] Налази се на крајњем северо-истоку Чешке Републике и чини њен мали део. Иако се често назива и само Шлеска или Шлезија, Чешка Шлеска чини тек мањи део историјске области Шлеска.[1] Некада је била позната и као Аустријска Шлеска или Шлезија, а од 1918. до 1945. године као Судетска Шлеска или Шлезија ( , чеш. , шл. , пољ. ).
Чешка Шлеска (чешки) (шлески) | |||
---|---|---|---|
Историјска земља | |||
Моравскошлески Бескиди | |||
| |||
![]() Чешка Шлеска (зелено) и такозване Моравске енклаве у Шлезији (црвено) у односу на данашње регионе Чешке Републике | |||
![]() Локација Чешке Шлеске у Европи | |||
Координате: 50° N 18° E | |||
Држава | ![]() | ||
Бивши главни град | Опава | ||
Највећи град | Острава | ||
Површина | |||
• Укупно | 4.459 km2 (1,722 sq mi) | ||
Становништво | |||
• Укупно | 1.000.000 | ||
• Густина | 220/km2 (580/sq mi) | ||
Временска зона | CET (UTC+1) | ||
• Лети (DST) | CEST (UTC+2) |
Чешка Шлеска се простире на крајњем северо-истоку земље кроз Моравско-Шлеског краја и мањим делом кроз Оломоуцки крај. То је подручје западно и источно од града Острава који је и највећи град у том региону.
Област обухвата Судетске планине. На истоку, реке које чине границу са Пољском, односно пољским делом Шлезије су Одра, Опава и Олша, док границу са Моравском чине реке Одра и Остравице на југу ове регије. На југоистоку, Чешка Шлеска се граничи са Словачком.
Међу већим градовима су Острава, Опава, Чешки Тјешин и Карвина.
Током средњег века, територија је наизменично падала како под Чешку, тако под пољску управу. Почетком 13. века, Шлеска се формирала као историјска земља у области долине реке Одре. Делила се на горњу и доњу Шлеску. Доња Шлеска се распала на још мање територије којима су управљали различити владари. Област око реке Опаве је припадала Моравској, а Отакар II од Чешке је дао свом ванбрачном прворођеном сину Николи да управља поседима у тој области у 13. веку. Никола I тада постаје оснивач бочне стране династије Пшемисловића и војвода од Опаве. Ове области је заузео и ујединио Иван Луксембуршки у периоду од 1327, до поптуног присаједињења Шлеске Чешкој краљевини 1335. године.[1][2]
У каснијем периоду, ова област потпада под Хабзбуршком монархијом, односно под Аустријско царство. Ипак, након Рата за Аустријско наслеђе у периоду од 1740. до 1748. године, велики део Шлезије пада под Пруско краљевство, а мали део који приближно одговара данашњој Чешкој Шлеској остаје у Аустријском царству. Тада је ова територија била позната као Аустријска Шлеска.[2]
Након Првог светског рата, због релативне немачке већине, Чешка Шлеска потпада под Републику Немачку Аустрију, али Споразумом из Сен-Жермена из 1919. године, ова област потпада под новоформирану Чехословачку. У периоду од 1918. до 1945. године, област је била позната и као Судетска Шлеска. Након Минхенског споразума из 1938. године, област окупира Немачка, а током Другог светског рата, цела Шлеска ће се наћи под немачком окупацијом.[2] Након ослобођења од окупације, Чешка Шлеска поново потпада под Чехословачку, а због декрета тадашњег чешког председника Едварда Бенеша, Немци бивају протерани из те области.
Већина становништва данашње Чешке Шлеске су Чеси, а мањим делом Пољаци. Говоре већином чешким језиком. Постоје и мањи дијалекти, попут Лашког дијалекта, кога чешки лингвисти сматрају делом чешког језика, док пољски лингвисти сматрају да је његовог порекло у пољском језику.[4] У мањим местима на граници са Пољском, ка пољском граду Ћешину, Пољаци говоре локалним шлеским дијалектом.
Због открића угља у близини Остраве, крајем 19. и током 20. века ова област је била захваћена наглом индустријализацијом. Због тога је Острава постала највећа индустријска конурбација, састављена од чешког и пољског дела. Данас су многобројне фабрике опустеле због смањене индустријске производње.[2]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.