Био је син Триопа (једног од Хелијада) и Мирмидонове кћерке Хискиле.[2] Према другим изворима, био је син Лапита и Орсиноме, Перифантов брат.[3] Њега су позвали становници острва Рода, а по савету пророчишта, да им очисти острво од змија.[3] Према другој причи, његову лађу је на то острво (које се звало Офијуса, јер је латински назив за змије ) нанела бура, али је он свеједно уништио све змије на њему.[2] Према Диодору, на острву су га након тог подвига славили као хероја и као његово име се још помиње и Офиох (или Офијух).[3] Према Хигину, пренет је у сазвежђе Змијоноша.[4] Друге традиције су помињале да је он пристигао из Тесалије у Олен, где му је Алектор, елидски краљ понудио савезништво, а против Пелопа. Алектор је чак поделио краљевство са њим, оженио његову кћерку Диогенеју, док се Форбант оженио његовом сестром Хирмином, са којом је имао синове Аугија и Актора.[3] Према неким наводима, њихови синови су били и Тифиј и Пелен.[2] Форбант је био описан и као дрски борац у песничењу, који је заједно са Флегијцима опљачкао Аполоновхрам на Делфима, али га је бог ипак поразио[3], односно убио приликом меча у песничењу. Према неким изворима, ово није иста личност и овај Форбант је био принц тесалских Флегијаца, познат као дивљак, који је емигрирао у Елиду. Неки аутори, осим поменутих синова, му приписују и кћерке Проноју и Астидамију.[5]
Дете Едип кога у наручју држи пастир Форбант, Антоан Дени-Шоде (1763–1810), скулптура која је била изложена у Париском салону 1801. Дело су завршили Пјер Картелије (1757–1831) и Луј-Мари Дипати (1771–1825), након смрти првог аутора. Данас се чува у Лувру у Паризу.
Према Аполодору и Паусанији, краљ Аргоса, који је наследио свог оца Арга. Његова мајка је била Евадна, Стримонова кћерка. Форбант је Триопов отац, који је такође био краљ Аргоса.[6] Неки извори наводе да је можда био и Кријасов син и да се оженио Еубејом и са њом имао сина Триопа, те би он онда био деда претходно наведеног Форбанта.[3]