From Wikipedia, the free encyclopedia
Фејер (жупанија), (мађ. ) је једна од прекодунавских жупанија Мађарске, налази се у источном делу централне прекодунавске регије.
Фејерска жупанија Fejér megye | |
---|---|
![]() | |
![]() | |
Држава | ![]() |
Регион | Централна прекодунавска регија |
Админ. центар | Секешфехервар |
Површина | 4.358,76 km2 |
Становништво | 2008. |
— број ст. | 428.572 |
— густина ст. | 98,32 ст./km2 |
Број насеља | 108 |
Званични веб-сајт |
Жупанија лежи на обалама реке Дунав и скоро додирује источне делове језера Балатон. Своје границе дели са мађарским жупанијама Веспрем, Комаром-Естергом, Пешта, Бач-Кишкун, Толна и Шомођ. Површина жупаније је 4.358,76 . Седиште жупаније је град Секешфехервар.
Географски жупанија Фејер је разнолика. Јужни део жупаније чини равница Алфелда () док остали делови представљају брда Бакоњ, Вертеш и Гереча. Једно од омиљених излетишта језеро Веленце се такође налази у овој жупанији.
Још пре доласка Мађара, ови простори су већ били насељени. Овде се налазила римска провинција Панонија са седиштем Горсијум () и неколико градова у близини данас постојећих, Анаматија (), поред данашњег града Барач и Интерциса (), на месту данашњег Дунаујвароша.
Током раног средњег века Авари и Хуни су живели у овим крајевима и још нешто од осталих номадских племена све до касног 9. века када су дошли Мађари у ове крајеве.
Мађари су се досељавали у ове крајеве у два таласа, 895. и 900. године. Ови крајеви су због благе климе и питомине били седишта тадашњих мађарских принчева и племенских вођа. Град Фехервар (), данашњи Секешфехервар, је постао град од значаја од доласка на власт принца Гезе. Седиштем државне власти овај град је постао за време владавине Гезиног сина Светог Стефана када је и формирана нова мађарска хришћанска држава. Наредни мађарски краљеви су све до 16. века били крунисани и сахрањивани у овом граду.
Жупанија Фејер је била под турском влашћу у периоду од 1543. до 1688. године. Велики број насеља је уништен и напуштен и број становника жупаније је драматично опао. После одласка турака, локална администрација се реорганизовала 1692. године. Секешфехервар је повратио статус града тек 1703. године.
У Фејер жупанији постоји 10 котара.
Котари у Фејер жупанији са основним статистичким подацима[1]:
Име котара | Седиште | Површина (km²) | Број становника (1. јануар 2007) | Број насеља |
---|---|---|---|---|
Абајски | Аба | 467,16 | 24.095 | 9 |
Адоњски | Адоњ | 319,96 | 24.678 | 8 |
Бичкешки | Бичке | 642,71 | 38.984 | 17 |
Дунаујварошки | Дунаујварош | 371,73 | 73.781 | 9 |
Ењиншки | Ењинг | 433,11 | 21.442 | 9 |
Ерчински | Ерчи | 212,67 | 23.283 | 6 |
Гардоњски | Гардоњ | 265,17 | 25.321 | 9 |
Моријски | Мор | 417,55 | 34.906 | 13 |
Шарбогардски | Шарбогард | 561,28 | 25.878 | 10 |
Секешфехерварошки | Секешфехервар | 667,14 | 136.343 | 18 |
(Ред списка је направљен по опадајућем низу броја становника датог места, попис је из 2001. године, курзивним текстом су написана оригинална имена на мађарском језику), а у заградама је број становника.
|
|
|
|
|
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.