From Wikipedia, the free encyclopedia
Рене Дигије Труен.
И архивирај страницу, пор фавор.
--делија 16:29, 18. јул 2007. (CEST)
René Duguay-Trouin
На чланку има пуно посла, а ја лично мислим да називе албума и песама НИКАКО не би требало транскрибовати будући да се НЕ РАДИ о личном имену. Преводити можда, уз давање оригиналног облика у загради (или обратно, превод у загради, оригинални облик прво). Мислим да треба преводити само оне наслове који су по нечему значајни, али и ту треба бити опрезан будући да је огромна већина наслова албума и песама заправо игра речи, односно фраза, и то може правити проблеме преводиоцима.
Поздрав.
--делија 17:11, 18. јул 2007. (CEST)
И не би било лоше да ти и Башић разговоре о правописној проблематици ипак пребаците на трг будући да сте у последње време разменили много корисних информација које нису доступне свим заинтересованима (ја сам, на пример, морао скакати с једне на другу корисничку страницу да бих упратио неке ствари "гледе" писања тачке, па п.н.е. па оно 80-их, а не 80-тих итд).
--делија 17:16, 18. јул 2007. (CEST)
Не разумем се ја нешто у те техничке зезалице. али чини ми се да се неки називи могу остављати у латиници у ћириличном тексту само ако се ставе у оне неке углате заграде. Код пребацивања нпр. из латинице у ћирилицу нетранскрибовани делови текста остаће у латиници. Толико се ја разумем у све то, али то знање је прилично мало.
Дакле, могуће је оставити наслов чланка у којем год писму да је тако да не подлеже транслитерацији. То се постиже додавањем __NOTC__ () тага било где у чланку. Тиме наслов остаје нпр. у латиници без обзира да ли се чланак гледа у ћирилици или латиници. Не знам тачно кога је ово занимало, па теби написах, а ти проследи. Поз --Кале ↙info/talk↗ 19:31, 18. јул 2007. (CEST)
ОК, ја сам био налетео на неко двоумљење око наслова, па сам зато ово написао, за остало се не занимам превише. Да ли је некакво софтверско решење могуће не знам, мислим да у сваком случају не би било претерано практично ни ефикасно. Поз --Кале ↙info/talk↗ 19:52, 18. јул 2007. (CEST)
Молио би кад будете имали времена превод имена овог купа у тенису у Боготи Copa Colsanitas, Богота. Да ли је Colsanitas спонзор или презиме неке личности (играча, тренера, политичара) по којем је куп добио име, или има неко друго значење. Хвала--Drazetad 20:01, 18. јул 2007. (CEST)
Правопис не забрањује, правопис сугерише, упућује и усмерава. У актуелном правопису из 1993. нигде не пише да је мешање ћирилице и латинице забрањено, веч на стр. 187 пише:
Изузетно се и у ћириличном тексту понеко име може навести и у латиници. . . између осталог, и уколико нисмо сигурни у правилну транскрипцију нелког страног личног имена.
Затим, ако бисмо се определили за превођење свих наслова песама - знаш ли ти који би то посао био?!
А да не говоримо о извесној количини "оригиналног истраживања" која би се појавила код доследног превођења наслова албума, песама, књига, филмова . . .
Затим, шта је са насловима књига које нису преведене на српски и наслова филмова који нису приказивани у нашим биоскопима. Па и сама си у разговору са једним корисником пре пар месеци тражила да се наслови књиге о Џ. Бонду које нису биле објављене код нас врате у изворну латиницу будући да су сви били преведени (случајно сам ја писао тај чланак, али то није битно).
Мишљења сам да лична имена треба транскрибовати где год је то могуће (а могуће је скоро увек), а да се наслови албума, песама, књига, филмова . . . никако не транскрибују, већ да се наслови песама остављају у оригиналу (о овом проблему сам се досад неколико пута "очитовао"), а да се наслови књига и филмова преводе уколико постоји наш превод, или да се оставе у оригиналу (уз евентуални слободни ауторски превод у заградама). Ово с песмама и албумима је логично будући да већина слушалаца, чини ми се, познаје и препознаје неку песму по њеној оригиналној графији, а да превод никоме ништа не значи. Ато што ће у ћириличном тексту бити више или мање латинице - мислим да је мањи проблем него немушто и неспретно превођење наслова песама или албума, тим пре што мешање ћирилице и латинице правопис НЕ ЗАБРАЊУЈЕ и што се проблем пребацивања неког чланка у латиницу решава витичастим заградама и таговима.
Такође, све ћириличне енциклопедије користе (додуше ретко, али ипак . . .) и латиничко писмо у ћириличком тексту упркос наводној забрани правописаца (свеж пример је Ecce Homo, налов слике Хијеронима Боша који је баш тако наведен у ћириличкој Новој енц. у боји В. Караџић-Ларус).
Можда сам ово требао да пребацим на Трг, а ако и ти мислиш тако, пребацуј.
--делија 21:22, 18. јул 2007. (CEST)
Glede i unatoč naljepnici, ja sam, ovako bandoglav, malo probrljao po članku. Mea culpa . . . Očekujem zasuženu kaznu.
--делија 21:53, 18. јул 2007. (CEST)
'бем га, Јагода, ти и ја као да причамо различитим језицима. Ја сам с УВЕК залагао да се СВА лична (властита) имена транскрибују (ту мислим и на имена, презимена, географске називе, називе група, издавачких кућа . . .). Дакле онај твој први пасус је сасвим непотребан, јер се у томе СЛАЖЕМО.
Затим, ти упорно говориш о проблему са пребацивањем латиничног текста у ћирилицу (притиском на оно дугме), где би латинични делови текста такође били пребачени у ћирилицу, а ја упорно тврдим да постоји могућност да се витичастим заградама и таговима тај проблем реши на тај начин да се они делови текста који су писани латиницом неће пресловити у ћирилицу ако ми то не желимо! Дакле, The Beatles неће постати Тхе Беатлес ако назив ставимо у углату заграду са таговима! Или сам ја опет најгори од све деце па сам бежао из школе када се обрађивала та лекција!
Осим тога, у самом чланку Grin dej на много места оставила си оригиналну енглеску графију (додуше, у заградама, али обичним). Зар то није оно "у изузетним случајевима итд . . .". Само је питање колико ћемо таквих "изузетних случајева" допустити у једном чланку. И како мислиш да решиш пресловљавање тих оригиналних, латиничних назива у српску ћирилицу (ако неко жели да чита чланак у ћирилици)? Вероватно зглатом заградом и таговима. Па онда је проблем решен! Само се треба потрудити да таквих случајева у једном чланку буде што мање, али мислим да их је НЕМОГУЋЕ избећи.
--делија 22:12, 18. јул 2007. (CEST)
Види се да немаш Прћића.
Глас "ə" се скоро увек преноси, а нарочито у позицијама где би његовим изостављањем у транскрипцији дошло до комбинациј гласова која нису у духу српскох језика (нарочито на крају речи: жн, шн, сн, пн . . .) : Прћић каже: "енглеским ненаглашеним самогласницима одговарају наши ненаглашени кратки самогласници, с неутралним тоналитетом, који се могу адекватно утврдити једино према релевантном слову." (болд ЗД).
Другим речима, ако је представљен словом "е", овај глас се преноси као "е" (Carpenter - Карпентер),
ако је представљен словом "о", преноси се као "о" (Mason - Мејсон а НЕ Мејсн, Keaton - Китон, а НЕ Китн, Television - Телевижон, а не Телевижн, Newton је Њутон, а НЕ Њутн осим часног изузетка итд.,
ако је представљен словом "i" преноси се као "и" итд.
--делија 22:33, 18. јул 2007. (CEST)
Колико видим, у питању је манастир светог Луке, а налази се у месту Жупа Никшићка.
Елем, видим да сте се ти и делија распричали поводом транскрипције/превођења/ назива песама. Прва ствар је да транскрипција никако не долази у обзир; називи песама нису лична имена, забога. Остаје оригинал или превођење, и ту настају велики проблеми. Јасно ти је зашто оригинал не ваља; међутим, не ваља ни превођење. Назив песме није пуки склоп речи које бисмо превели једну по једну. Као што свакако знаш, за филмове узимамо званичан превод (а они могу да буду и потпуно другачији од оригинала) под којим су објављени код нас, а за оне који нису преведени — имамо проблем: проблем је у томе што назив филма није нека без везе синтагма, већ управо нека врста представника та два сата слике на екрану. Нечији незваничан превод наслова, колико год потрефио суштину, једноставно не представља дотични филм (јер се никад није иза таквог наслова „налазио“ дотични филм, тај назив никад није био повезан с дотичним филмом; разумемо се ваљда). Е, овај проблем у неколико пута већем обиму имамо приликом превода песама (албума и сл.), будући да се они никад не преводе, те какавгод превод њиховог назива никад неће бити смисао повезан са самом песмом. :) Можда ће мој коментар који следи представљати велики шок за вас двоје поџапаних, али: остајем неутралан, најрадије бих да се одлучи гласањем (не бојте се, неће ми ово прећи у обичај). Наравно, које год решење да се изабере — друго би се нашло у загради.
(Ах, да, још нешто: правило које је делија поменуо о преношењу /ə/ мало је лабавије код заједничких именица; у супротном бисмо имали сешон и плејстејшон уместо сешн и плејстејшн, а да је ово друго исправо потврђује, , Прћић у књизи „Речник новијих англицизама“.)
Поздрав,
Bbasic 10:14, 19. јул 2007. (CEST)
Мадуиша, скроз си ме погрешно разумела. Наслов филма (пишем о филмова, али све исто важи и за остале проблеме) тако је повезан с филмом да одмах ствара асоцијацију с тим филмом, с радњом, с глумцима у њему, са свим осталим квалитетима и неквалитетима. То не може ниједан преводилац, то не зависи од њега већ од дистрибутера. Када неком Хрвату кажеш „Замео их вјетар“ он има слику у глави, за разлику од случаја да му поменеш превод — несумњиво лепши — „Прохујало с вихором“. То није само ствар преводилачке професије, већ психологије. Томе служи наслов филма.
Штавише, исто ово могу да ти објасним на примеру који си сама поменула. Иако слушаоци групе Грин деј не знају шта је (што сама тврдиш), довољно је поменути им и они одмах знају да причаш о том албуму. Разумеш ли сада сврху наслова̂?
Е та сврха се губи превођењем од стране усамљеног појединца, колико год он био добар у преводилачкој професији.
Него, немој да мењаш дивижон! Говорио сам о заједничким именицама (англизмима) у српском језику, а дивиж(о)н то није. Ово остаје властито име турнеје, и транскрибује се као и сва друга властита имена. Коментар је био само узгредан (зато сам га и ставио у заграду), где се могу наћи изузеци од тог правила; никако нисам тврдио да је и ово изузетак. Извињавам се због конфузије.
Поздрав,
Bbasic 11:41, 19. јул 2007. (CEST)
Кажеш да се увек користи наслов дистрибутерске куће (у случају филма), издавача (књига) итд. Другим речима: самостално превођење оваквих ствари једноставно не ваља (јер самостални преводилац нема толико утицаја да може створити поменуту асоцијацију). Ако имамо званичан превод, онда је то сјајно; међутим, факат да нешто није преведено не мења чињеницу да самостално превођење не ваља, баш као малочас. С друге стране, оставити у оригиналу такође не би ваљало, због Правописа (што и сама помињеш). Према томе, шта год да се уради — неће ваљати. Због тога не могу да се ставим ни на једну страну. Једино могу рећи да се слажем с тим да Грин деј буде експеримент, с обзиром на труд који си уложила.
Плејстејшн је име играчке конзоле, као што је храст име дрвета — а и једно и друго су заједничке именице у српском језику. С тим што, обрати пажњу, нисам рекао да постоји неко правило које каже да се /ə/ у заједничким именицама прескаче; суштина је у томе да су сва правила транскрипције знатно флексибилнија у заједничким именицама. Ако је нешто властито име, не можемо га прекрштавати како хоћемо — ту се изузеци од правила транскрипције нерадо допуштају (знаш и сама колико је висок критеријум „укорењености“); међутим, за заједничке именице лингвисти су попустљивији, јер је ту у питању усвајање речи у наш језик, та реч постаје „наша“ — не мора да буде до последњег слова верно оригиналу, тј. правилима транскрипције. Сешон и плејстејшон заиста пара уши, па се ту искористила ова могућност; име групе је пак име групе, то не можемо да уводимо у наш језик како ми хоћемо. Прилично сам конфузно испричао, али не могу боље; надам се да смо се разумели.
Поздрав,
Bbasic 13:11, 19. јул 2007. (CEST)
Очиглдно да сам је наречено правило применио на све именице (и властите и опште). Ако тако кажу Башић и Прћић - нема се шта разговарати. То ће узроковати мале проблеме код транскрипције назива музичких група, будући да су називи већине група углавном комбинација неколико општих именица, односно општих и властитих именица. И једна мала цака (без намере да опонирам Башићевим и Прћићевим аргументима): не заборави да су називи група (углавном) опште именице које су "еволуирале", односно добиле статус властитих (личних) имена!. Ето, да мало закомпликујем ствар, односно забиберим и досолим.
Ај' нек си и ти једном у праву (тхетхе).
--делија 11:18, 19. јул 2007. (CEST)
П.С. Видим да те и Башић одвраћа од превођења, али, изгледа да је то код тебе професионална деформација. Лепо си ти превела оне наслове албума и песама, али је питање колико на википедији има таквих као ти који могу квалитетно превести наслов песме, односно "убости" прави превод? Па ту ће бити свега и свачега, а најмање добрих превода. Послушај ти барбу: остави оригинале, стави их у витичасте заграде+табови - и проблем решен. И већ сам ономад рекао: Нисам ја ни против превода, али да оригинал буде на првом месту, а превод у загради и то само ако је баш нужно, или ако је наслов песме по нечему битан и значајан.
Покренути расправу на разговору тог чланка. Ако то не упали, можда прогласити га за брисање па видети шта други мисле. Две главе су паметније од једне, али је зато "заједница глава" паметнија од две :) --филип ⁂ 14:09, 19. јул 2007. (CEST)
Причао. У суштини, довољно је значајан да може да има чланак, само није баш добро што је аутобиографија. Први део је чињенички, па га не треба много дирати. Други део прича о наградама, па се то да прерадити. Ако си вољна, само напред :) --филип ⁂ 10:17, 20. јул 2007. (CEST)
Молим те помагај, ово ми је први дужи чланак у животу. Нисам знао колико је ово тешко. --Филип Кнежић (разговор) 15:14, 19. јул 2007. (CEST)
У оном чланку о шпанском наслеђу на енглеској википедији се она шпанска флота коју потопише холанђани и енглези помиње под неким посебним називом Spanish treasure fleet ово значи флота која превози драгоцености али је фора у томе што је ово назив флоте а не намене. Постоји ли неки одговарајући назив на српском? Ево погледај чланак и на шпанском . Поздрав,--Vojvoda 20:44, 19. јул 2007. (CEST) П.С Сада преводим гладијаторе.
Јел се баттле оф нешко увек преводи као битка код нечега или може и као битка за нешто (надам се да схваташ шта хоћу да кажем)?--Vojvoda 21:31, 19. јул 2007. (CEST)
Ја завршио --Филип Кнежић (разговор) 22:50, 19. јул 2007. (CEST)
Ако не иде, нема везе--Филип Кнежић (разговор) 11:04, 20. јул 2007. (CEST)
Да, да, капирам, капирам... важи, ти убаци где сматраш да треба, а ја ћу да наставим. Само, како треба да изгледа кад је књига у питању? То с годином издања итд. --Павле 15:37, 20. јул 2007. (CEST)
Видим да си убацила уводни део у рату за шпанско наслеђе. Ако си расположена можеш да га прошириш (деловима са енглеског чланка чини ми се да је добро написан). Поздрав, --Vojvoda 15:53, 20. јул 2007. (CEST)
Шта мислиш, јер има шансе да Тимбукту постане сјајан чланак?--Филип Кнежић (разговор) 15:54, 20. јул 2007. (CEST)
Jel odgovara ovde da ti saljem poruke, Maduixa?--Павле 16:33, 20. јул 2007. (CEST)
Tako je, na cd-u. --Павле 16:38, 20. јул 2007. (CEST)
Овај сам почетак завршио. Ако хоћеш означи даље где мислиш да треба, а ја ћу данас и сутра да завршим --Павле 16:52, 20. јул 2007. (CEST)
Пуно хвала... без журбе, и ја морам да идем. Сутра настављам --Павле 17:03, 20. јул 2007. (CEST)
За оне флоте сам ставио Флоте Индија а ако смислиш нешто боље добро би дошло. Што се тиче превођења са енглеског мислио сам да неке делове преузмем од њих, нешто изменим, значи мало превођења и мало оригиналности. --Vojvoda 18:22, 20. јул 2007. (CEST)
Ja mislio ti otišla , pa sam gledao šta si radila
i naravno
. Nemoj da se Image:Angry.gif. Uradiću sve što kažeš, samo da ispravim ovo što sam ti zbrljao
, a, mooože, a? Nemoj ljutiš
----László (talk) 02:03, 21. јул 2007. (CEST)
Vratio se u UK, moj dragi zlatni kavez. Koliko cu moci da doprinosim, pitanje je sad. Za sada malo, posle 15. avgusta verovatno opet k'o u najbolja vremena. Videcu sta ste brljali dok me nije bilo. U BG em bilo 40 stepeni, em je internet uobicajno los, em mi je kucni komp povileneo...al' bar sam upoznao mladog nam Vojvodu. Pisemo se ti i ja ovih dana....Pozdrav--ClaudiusGothicus 12:16, 21. јул 2007. (CEST)
Ја сам разумео да терба литературу да пребацим--Филип Кнежић (разговор) 13:10, 21. јул 2007. (CEST)
Uz svo postovanje za Samardzica, on ipak i nije neki autoritet za istoriju Spanije od 5. do 8. veka. A opet, tesko je u nas primeniti neka pravila uopsteno. Ja bih stavio na H, mada bih voleo da cujem sta poznavaoci jezika kazu...--ClaudiusGothicus 20:39, 21. јул 2007. (CEST)
Imam molbu za tebe. Nije ništa hitno. Hteo bih da pogledaš članak Zemlja (planeta) na koji sam utrošio puno vremena. Dakle samo mi pogledaj generalno da li je to ok što se tiče pravopisa i dr. i želim tvoje mišljenje da li odgovara kriterijumima za sjajan članak. Hvala --Jefe 00:32, 22. јул 2007. (CEST)
Afel,perihel,orbita... ti su pojmovi vezani za astronomiju. U pitanju je putanja Zemlje oko Sunca, koja nije kružna već više po nekoj elipsi. To utiče na pojavu godišnjih doba, kada je Zemlja najbliža suncu -leto najdalja-zima i tako. Terestrička znači da ima čvrsto tlo pokome možeš da gaziš, nije gasoviti džin- ima čvrstu materiju. Sunce je gasovita ali se stalno na njoj odvija hemijska reakcija sagorevanja vodonika pa je ona zvezda, vruća svetla , i dalje je reč o astronomiji i planetologiji. Struktura Zemlje je pojam vezan za unutrašnju građu: kora, omotač, jezgro...Problem je upravo u tome što sam pokušao samo najosnovnije stvari da kažem jer o svemu tome mogu posebni članci da postoje. Videću da li mogu nešto malo bolje. Dobro bi mi došla pomoć, al nisam siguran ko bi to mogao.--Jefe 02:59, 22. јул 2007. (CEST)
Evo malo sam izmenio, a napravio sam i nov članak Kontinentalni šelf --Jefe 03:42, 22. јул 2007. (CEST)
Glasao sam za brisanje. Pa, šta ti misliš, jel sada dovoljno dobar članak da bi bio medju sjajnim člancima na vikipediji ili ne?--Jefe 19:51, 22. јул 2007. (CEST)
Maduixa, ja sam zavrsio sa člankom Zemlja. Ukoliko ti još nešto želiš da doteraš ili dodaš učini to pa da stavimo na glasanje za sjajan članak.--Jefe 13:20, 25. јул 2007. (CEST)
Какав црни простаклук, па нисам ја од шећера. :)
Ова имена, баш као и имена папа и сл., у нашем језику су валидна у оном облику како историјски списи показују. Колико ја (као лаик за историју) знам, што и сама потврђујеш, било је варијаната и са К и са Х. Штавише, неки су покушали да ово „протуре“ и тамо где не треба, па се тако могу срести и адаптације попут Хенрик и Хенрих — што није добро, с обзиром на то што су све оне новијег времена и без основа; заправо, будући да имамо домаћи облик имена попут неком је пало на памет да овакве облике имена Henry (или Виљем од William) прогласи нашим варијанатама, сасвим без смисла. Одаљих се од теме; елем, суд да ли је боље К или Х ипак би морао дати неки историчар, јер то зависи од ствари које су смештене у период пре него што је лингвистика имала реч. Оно што могу да кажем с језичке стране јесте да није неопходно начелно се ограничити на један завршетак, већ би теоријски било могуће и да се једно име завршава на К а друго на Х; међутим, кажем ’теоријски’ због тога што претпостављам да ће се испоставити како се одговор ипак држи шеме, ове или оне.
Свакако, и међу људима који пишу историјске књиге има више и мање стручних. Ако твој познаник историчар тврди да човек који је написао књигу на коју се ти позиваш није довољно стручан за историју (или бар за тај период историје), као историчар то вероватно боље зна од тебе и мене.
Поздрав,
Bbasic 10:39, 22. јул 2007. (CEST)
Преместио сам у Разговор:Земља (планета)/са чланка. Требало би да је то уреду. --филип ⁂ 15:12, 22. јул 2007. (CEST)
Хтео сам да на почетку чланка подвучем да се ради о расистичкој организацији. У чланку је било чак текстова који замућују ствар. Ако исправљаш, барем те текву знам, гледај да одржимо ту антирасистичку линију. Тј чини ми се да ниси исправљала већ вратила не претходне измене?? --Goldfinger 21:21, 22. јул 2007. (CEST)
Ниси у праву. Именице женског рода са завршетком -а (као што је планета) образују генитив множине на различите начине. У овом случају ген. мн. исти је као номинатив (постоји разлика у акценту, али то није тема овде): много планета. Ако мислиш да ово није логично, упореди с многим сличним примерима: много жена, много столица, много књига, много слика (а не много *жени, много *столици итд.). У свему овоме сасвим је небитан облик мушког рода планет, случајно се поклапају облици ген. мн. (опет, ако занемаримо акценат), али нигде и не пише да морају бити различити; претпостављам да те је то збунило.
Поздрав,
Bbasic 10:55, 23. јул 2007. (CEST)
Нисам био ту за викенд па нисам стигао да завршим, али почев од данас радим на томе! Имам на енглеском, тако ћу да променим, а Брукман је издавач... --Павле 12:18, 23. јул 2007. (CEST)
Kako da saznam da li je neka kulturna baština ugrožena ili ne?--Филип Кнежић (разговор) 13:15, 23. јул 2007. (CEST)
Е супер, хвала.--Филип Кнежић (разговор) 13:27, 23. јул 2007. (CEST)
Уз сво поштовање према лингвистима сумњам да ће неко овај чланак тражити под именом Ку клунс клан. Мислим (где год да сам нашао) да се код нас каже Кју клунс клан. Видео сам да се на страници за разговор чланка расправља о овоме али нисам хтео да се ту уплићем јел није баш на вики нивоу (тј дошло је до конфликта). Мислим, што сам већ више пута рекао да када је неки назив устаљен да га треба прихватити. Једноставно википедија нема кредибилитет да исправља језичке грешке. Када смо радили премијере Луксембурга ту је требало да се ради по правилима јер устаљених назива за њих у српском језику нема али у другим случајевима (Лукас или Лука Кранах) требало би да се приклонимо уобичајном а правила нека примењују они који су за то надлежни. --Vojvoda 14:13, 23. јул 2007. (CEST)
Нема ово везе са џентлменством (како ли се пише ) само сам реаговао као што би и било који други админ да је видео ово пре мене. Дакле, не мораш ми се захваљивати, али пошто већ јеси, ево да кажем. нема на чему
. --Саша Стефановић ® 14:28, 23. јул 2007. (CEST)
Референцирао сам сва места где си до сада ставила да се тражи извор, када будеш хтела само постави и за остатак па ћу и то да завршим. --Павле 15:27, 23. јул 2007. (CEST)
То ми је промакло... ок, почећу ја да радим, поздрав --Павле 17:05, 23. јул 2007. (CEST)
Referenca je preuzeta sa engleske wiki. Popravi molim te, trenutno čitam nešto što mi je Slaven poslao da vidim da li je korisno za dopunu teksta.--Jefe 17:16, 23. јул 2007. (CEST)
Могу да те замолим да кад имаш времена бациш поглед на овај чланак (односно његов део који сам завршио) и на енглески текст и да прокоментаришеш да ли ваља (наш). Поздрав, --Vojvoda 17:19, 23. јул 2007. (CEST)
Хвала за Жизелу. Кад сам се јавио да нешто упитам (слободан сам а можда је питање без везе). Малопре ми је у једном тексту замењена Категорија Биограгије са шаблоном DEFAULTSORT какав је то шаблон, шта значи.Поздрав --Drazetad 14:12, 24. јул 2007. (CEST)
Не, не, ниси ништа закукуљила, све је ок. У праву си, вероватно сам ја и сам убацио мало неко своје мишљење. Можда је најбоље избацити ту реченицу? --Павле 14:33, 24. јул 2007. (CEST)
Или једноставно да се преформулише реченица, типа: сматрао је да Јевреји треба да се покрсте или сл?--Павле 14:36, 24. јул 2007. (CEST)
Да, негде сам читао, чак је тражио од једног пријатеља Јевреја да се покрсти (од Левија, диригента)... али можда је ипак боље да скроз избацимо, јер ипак вуче на тумачење. И у овом извору доста пише о томе, али на тај начин да мораш да читаш између редова... боље избаци, у праву си --Павле 14:41, 24. јул 2007. (CEST)
Не могу да нађем довољно добру реченицу, слободно избриши. Ако будем касније нашао лако ћемо да средимо --Павле 14:51, 24. јул 2007. (CEST)
Хтедох рећи, референцу --Павле 14:51, 24. јул 2007. (CEST)
Šta kažeš na ovaj članak: Ljeljenča? M!cki bla bla 15:01, 24. јул 2007. (CEST)
Важи, пуно ти хвала на помоћи! --Павле 16:08, 24. јул 2007. (CEST)
Важи, пробаћу то да одрадим како ваља --Павле 17:18, 24. јул 2007. (CEST)
OK. Ma nema problema. Što se tiče članka Karijes vratio sam neke od izmena koje si napravila. Ne znam koliko poznaješ medicinu, ali termin jatrogeneza se ne koristi često u literaturi. Reč iatros na grčkom znači lekar, pa kad se kaže jatrogena bolest misli se na bolest koju je lekar nehotice izazvao dajući neki lek ili terapiju pacijentu. Znači ta bolest je nastala kao komplikacija osnovnog oboljenja. Isto važi i za jatrogene faktore. Mislim da se reč jatrogeneza ne odnosi na ovaj primer već da ima neko šire značenje. Neke od promena su super, tako da ih nisam dirao. Takođe sam maknuo i par drugih wikiveza, jer su neki od tih pojmova već detaljno opisani u drugim člancima i sl. Usput, drago mi je što su blokirali onog lika koji te uznemiravao. M!cki bla bla 20:52, 24. јул 2007. (CEST)
Не знам да ли умем да направим преусмерење, нисам се усудила да се још бавим таквим стварима, само суви текст чачкам. Елем, упути ме како се праве преусмерења:)--Jlna 11:21, 25. јул 2007. (CEST)
Не знам да ли сам сад успела, има неколико назива дотичних чланака, сви су нешто повезани, брисани, преусмеравани, али мени се чини да је сад онај на који сам хтела да преусмерим, нестао. Је л' то могуће или само нисам тачно запамтила детаље садржаја чланка са на који сам хтела да преусмерим? Знам да се све да исправити, али баш сам стално забринута да нешто тотално не забрљам. --Jlna 11:45, 25. јул 2007. (CEST)
Добро си урадила, видим ја да нешто није било у реду, то је очигледно урадио неко (Филип?) у међувремену. Наравно, јасно је да треба да буде једноставније, то сам исто хтела и ја. Супер... Успут још једно питање: Прегледала сам детаљније чланак Именице одакле је и потекла цела прича у вези с том гл. променом и схватих да је тај неко само препевао чланак са хрваштине. Да ли се то ради. Мислим, у реду је, али остављени су изрази које ми дефинитивно немамо, затим и сам чланак је доста хаотичан, ја сам сад мало средила, избацила што сам знала, али тек од септембра ћу имати стабилну конекцију (ова је телефонска, на радном сам одмору ван куће) и литературу да бих га људски исправила. Елем, шта је сад уопште питање, не знам ни сама, али сигурна сам да ћеш ти знати шта да ми одговориш јер си очигледно један (заправо једна) од бољих познавалаца:)--Jlna 12:16, 25. јул 2007. (CEST)
Ćaos. Drago mi je što si se zainteresovala za članak, uostalom od tebe se to i očekivalo pošto vidim da si veoma vredna. Kada sam ga pisao trudio sam se da ne bude previše stručan i da bude razumljiv svima, ali teško je to postići kad pišeš o nekoj usko-stručnoj stvari. Uostalom, kako se na nekom članku vremenom prave izmene on obično i postaje sve stručniji i kvalitetniji. Što se tiče onih vikiveza koje sam poništio, potrudiću se malo kasnije da napravim dobre vikiveze, jer znam da npr. mali broj ljudi zna šta je organski matriks ali to treba usmeriti na članak o gleđi pošto je to njegov integralni deo i sl. Tvoje sugestije su dobre.
Želim još jednom da napomenem da mi je zadovoljstvo što sarađujem sa tobom. Ako tebi nekad zatreba pomoć, slobodno možeš da mi se obratiš. I ako može samo jedno pitanjce. Ako sam dobro shvatio ti se zoveš Jagoda, a šta onda znači Maduixa? Pozdrav. --M!cki bla bla 11:51, 25. јул 2007. (CEST)
О, да, то ме највише и занима, тиме се заправо у животу и бавим. Но, пре неки дан када сам прегледала све и свашта, учинило ми се да сам видела име Иван Клајн на неком разговру, па сам се поред таквог ауторитета одмах повукла! Елем, ако нам фале за ту област заинтересовани, та сам. Једино што ћу заиста морати да сачекам повратак кући из већ поменутих разлога - телефонска НЕНОРМАЛНО спора веза и недостатак праве литературе која ми ипак мора бити помоћ у састављању. Хвала на дивној подршци којом зраче сви с којима сам контактирала:)--Jlna 13:00, 25. јул 2007. (CEST)
Да, да, одлично! Ја сам мало, врло мало језички интервенисала и на свом и на твом тексту. Тачно, не знам да направим извор: А извор је управо та књига коју представљам у том одељку. Дакле Европски језички портфолио за наставнике и менторе (аутори David Little и Radka Perclova), преводилац Соња Шпадијер, издавач Министарство просвете и науке, 2003. Подгорица. Не треба италик Министарство просвете и науке:) И још нешто, кад се откуца било који од ових назива у оригиналу могло би се наћи дело у оригиналу, али ту поред језика које си супер убацила треба да може дотични наслов да се кликне и оде на те странице (спољашне везе, али како?) Свиђа ми се овај групни рад:)--Jlna 15:33, 25. јул 2007. (CEST)
Супер си, унела си цитат:)--Jlna 19:25, 25. јул 2007. (CEST)
Па да је исти сигурно не би правио безвезе измену. Провери поново да ли је исти :) И да ... нисам ја као ти да правим 100 измена жа 3-4 слова ! :)))))) Нема ми друге него да почнем да те зај#&$%#$&# за толике измене, можда то буде утицало ако молбе не могу .... --Саша Стефановић ® 13:04, 25. јул 2007. (CEST)
Постављам земљу али имам два преглога: 1. да се ставе везе на све термине из одељка Унутрашња грађа Земље 2. подесите некако слике да ми не заклањају текст (можда је до резолуције монитора, не знам).--Vojvoda 15:46, 25. јул 2007. (CEST)
Сад ћу да нађем ону Ану Аустријску.
Nemamo sve pokriveno. Samo koru imamo kao članak, njega sam ranije uradio. Mantl i jezgro nemamo. Ne postizavam!!!--Jefe 16:20, 25. јул 2007. (CEST)
Шта ће овај одељак у чланку о Вагнеру??? Или како се сада зове Вагнер, Хитлер и Јевреји ил тако нешто. --Vojvoda 15:57, 25. јул 2007. (CEST)
Тешко напредује овај пројекат. Никако не успавамо да анимирамо бар неког од администратора или малко искуснијих корисника. Верујем да ће тек после лета.
Е сад за Вегнера. Чак и да је био антисемита то једноставно није информација која би могла да нашкоди његовој личности и делу. У времену у коме је живео антисеминизам уопште није сматран за нешто лоше (нажалост). Тек је Хитлерово деловање је од антисемитизма створило табу. Пре тога су само малобројни били потпуно ослобођени од предрасуда према јеврејима. --Vojvoda 16:17, 25. јул 2007. (CEST)
Јел си завршила рад на овом чланку и да ли је у питању превод са енглеске википедије? --Vojvoda 16:21, 25. јул 2007. (CEST)
Ево сад ћу да погледам за референце, јуче нисам стигао до краја то да урадим --Павле 17:09, 25. јул 2007. (CEST)
Што се тиче референци,нисам успео да на сваком сајту нађем детаље о томе ко је написао и сл, шта предлажеш да учиним? --Павле 17:23, 25. јул 2007. (CEST)
Јел бо могла да референцираш тврдњу да је најпревођенија књига после Библије. (Немој да се љутиш ). Поздрав,--Vojvoda 19:23, 25. јул 2007. (CEST)
Ajd probaj jos jedared na onu yahoo adresu, a ja cu ti vec poslati u toku veceri i moju drugu "sluzbenu" adresu. poz.--ClaudiusGothicus 19:55, 25. јул 2007. (CEST)
Превео сам увод са енглеске википедије па ако би могла да погледаш да ли ваља и да једну реченицу преведеш (при крају првог дела где се помињу пирати). Немој да сређујеш ја ћу. Поздрав, --Vojvoda 20:56, 25. јул 2007. (CEST)
Jos nista na yahoou. Poslao sam ti na tvoj mejl moju drugu adresu pa se javni...--ClaudiusGothicus 21:43, 25. јул 2007. (CEST)
Potrudiću se da napišem nešto na te teme. Što se tiče članka Karijes, slobodno ga dopuni. Tako može samo postati još bolji :) M!cki bla bla 22:27, 25. јул 2007. (CEST)
Mozes li da odes na Константин IV i oplavis neoplavljene kategorije. Plus, poslao sam ti mejl.--ClaudiusGothicus 02:24, 26. јул 2007. (CEST)
Хеј, твоја помоћ и предлози су увек добродошли, немој да мислиш да си закерало! Шта год мислиш да треба одмах ми реци. Одмах ћу да прионем на посао са делима,морам да признам да уживам у томе... --Павле 12:12, 26. јул 2007. (CEST)
OK, hvala. Mada, ja bih zadrzao i kategriju Vizantijski carevi i kategoriju koja bi se odnosila na dinastiju (neki carevi je nemaju pa otuda i takvo moje misljenje). Nego, jesi li primila moju poruku? --ClaudiusGothicus 12:52, 26. јул 2007. (CEST)
Rado bih ja to, kada bih znao kako...mislim, stavio te na tu listu. Ja sam prilicno kompjutorski nepismen tako da je ovo navigo, navigare po Wiki vrhunac mojih mogucnosti (za sada...). Pisemo se, nemoj biti u zurbi, samo sam 'teo da znam jesi li primila poruku ili ne. Puno pozdrava a za Bizantince ne brigaj.--ClaudiusGothicus 13:29, 26. јул 2007. (CEST)
Rado bih ja to, kada bih znao kako...mislim, stavio te na tu listu. Ja sam prilicno kompjutorski nepismen tako da je ovo navigo, navigare po Wiki vrhunac mojih mogucnosti (za sada...). Pisemo se, nemoj biti u zurbi, samo sam 'teo da znam jesi li primila poruku ili ne. Puno pozdrava a za Bizantince ne brigaj.--ClaudiusGothicus 13:31, 26. јул 2007. (CEST)
Није Ђинђић први демократски изабран, него је изгледа Небојша Човић 1993. Можда је анонимац у праву. Ипак ако та реченица остане потребно је наћи да ли су избори 1993 били демократски или нису. Иако је појам демократски мало растезљив.--СрејовићНенад 15:04, 26. јул 2007. (CEST)
Погледај ја исто мислим да су и ранији избори можда били намештани, али нисам сигуран, јер је тада Слоба био јак, па није имао потребу да намешта. Немамо доказа да ли су демократски или нису. Па они на којима је Ђинђић победио су тек били скандалозни. Али први демократски избори су ипак били 1993 по свој прилици, па док не нађеш доказ боље да о томе нема ништа. Погледа чланак о Човићу --СрејовићНенад 15:12, 26. јул 2007. (CEST)
Поздрав. Видио сам коментар на ЕП у фудбалу до 21 год. Већ десетак година уведена су првенства у већини спортова по категоријам до, 17, 19, 21,год тако да у наслову мора бити и година.--Drazetad 16:43, 26. јул 2007. (CEST)
Шта мислиш, јел готов чланак или треба још нешто да дорађујемо? --Павле 18:59, 26. јул 2007. (CEST)
Важи, поподне ћу да проширим део о реформи, али морам да признам да немам представу шта да радим с звучним фајловима (блам блам блам)! --Павле 10:34, 27. јул 2007. (CEST)
Зар не би требало да спојимо литературе? Сада имамо два поглавља с истим називом --Павле 16:07, 28. јул 2007. (CEST)
Шта кажеш на то да додам одељак Свеукупна уметност или гезамткунстверк под Реформа опере?--Павле 16:45, 29. јул 2007. (CEST)
John Churchill, 1st Duke of Marlborough- jel ovo vojvoda od Marlboroa ili (kako si stavila Malboroa) i ako jeste zašto nestaje r. Drugo jel sam dobrostavio Sporazum u Utrehtu i Sporazum u Raštatu a ne Ugovor u... Pozdrav, --Vojvoda 19:01, 26. јул 2007. (CEST)
Molim te prebaci mi sa engleske vikipedije tabelu rat za španskonasledje odnosno delove u kojima su državei vojskovodje. Takodje bih te zamolio da malo pregledaš ovo što sam do sada uradio i daš neki predlog. Nisam navikao da radim neki veliki članak a da ne daš neki predlog. Pozdrav, --Vojvoda 21:05, 26. јул 2007. (CEST)
Па рецимо Pilgerfahrt zu Beethoven је новела. Јако је пуно писао , и новела и романа, нашао сам један сајт где се налази списак буквално свих његових дела и ту има свакаквих жанрова --Павле 10:42, 27. јул 2007. (CEST)
Написала сам текст Теорија шест шешира, видим недостајао је јер постоји текст о аутору који се зове Едвард де Боно. Молим те погледај да ли ваља у смислу организације о којој си ми говорила. Затим, било би добро да се испред сваког шешира стави шешир дотичне боје, ја имам сличице у Ворду, али не знам шта с њима, како да их прилепим. Гледала сам Википедија:Правопис, и могу ти рећи да ту има свега и свачега, да треба повезати све чланке који се баве правописним питањнима, да овај сам чланак треба реорганизовати и поделити на мање јединице, начинити прегледним... прилично је набијено, неорганизовано, не можеш баш да се снађеш и јасно ми је зашто си одустајала. И ја сам јуче покушала и одустала на самом почетку јер нисам знала одакле да с тим почетком почнем:). Има малих грешака, оне које сам уочила, исправила сам, а ако дотле нико то не одради, ја ћу кад дођем својој кући:). Поздрав и хвала још једном на помоћи. --Jlna 11:41, 27. јул 2007. (CEST)
Ма да, много боље, него, пуно име је Теорија шест шешира за размишљање па се мора додати оно за размишљање, а наслов је само Теорија шест шешира јер је тако позната, лакше ју је наћи. Изгледа да је збуњивало то што није све болдовано, па ћу ја то и учинити. Хм, није баш техника учења јер се техникама учења савладава учење само. То је заправо техника размишљања, али ја сам само избрисала оно учења и оставила техника, па, молим те види да л' је сад боље. А пошто већ постоји текст о дотичном психологу на Википедији на српском, нисам хтела да понављам с те странице ништа. Но, да не дуљим, види ваља ли. А за Правопис, потпуно се слажем, то је озбиљан посао, и мислим људи пишу правопис годинама, те се то не може тек тако. Такође се слажем да ту треба да буде пре свега оно што људи не знају, или макар да буде повезано са страницом Језичке недоумице итд. Мени је до те области веома стало и покушаћу да се озбиљно томе посветим, а видим да ћу имати у теби доброг сарадника јер слично размишљамо. И, види, и ја сам близанац у хороскопу, па то ваљда има везе:)--Jlna 12:43, 27. јул 2007. (CEST)
Slazem se, i evo htedoh da ti posaljem mejl, ali kako da prikacim sesire, poslacu ti ga sa mejla svojih roditelja kod kojih sam, ali na koju adresu? A ovo sto si me pitala, sad cu da pogledam pa da ti kazem:)--Jlna 13:02, 27. јул 2007. (CEST)
Гледала сам разговор у вези с текстом Грин Греј. Наравно, најтеже је у правопису наћи управо оно што нас мучи:) тако да се овакве препирке не могу избећи. Оно што мислим да већини саговорника недостаје јесте поштовање ауторитета. Не само у разговору о Грин Греју, него уопште. При том, језик (матерњи)је категорија за коју СВИ мисле да су експерти. Нажалост то није тако. (то у прилог твом одговору, Питајмо ипак Клајна, наравно, питајмо увек онога ко је доказани зналац, стручњак и ауторитет). Транскрипција у ћириличном тексту је обавеза (осим ако не умемо да транскрибујемо - тада пишемо у оригиналу). Не знам тачку правописа, немам га овде, код куће ми је. Наш правопис има поглавље о транскрипцији, као и Клајн у феноменалној књизи Српски језички приручник, групе аутора, али то треба дебело савладати, тешка је материја, затим наши преводиоци НЕЋЕ то да поштују, и најгоре од свега то никад нико није људски обрадио, али кад пишемо о ономе што ПОСТОЈИ у правопису, правопис треба поштовати. Да ли преводити назив композиције или не, то није правописно питање, већ више односа према дотичној материји - музици, песмама... Затим, ПРВО се мора поштовати ЗВАНИЧНИ правопис Правопис српског књижевног језика аутора Мате Пижурице, Митра Пешикана (покојног) и Јована Јерковића. Конкретно Википедија: Правопис, позива се на особу која је правила радну свеску за 5. разред. То је бесмислица јер она је такође морала да све то ради на основу званичног правописа. Тек ако у важећем правопису нешто не постоји, онда Клајн и остали језички ауторитети (с тим што је Клајн ипак човек с италијанистике па га многи не воле, али дефакто је одличан практичар, теоретичар... и шта хоћеш - ја га волим). Постоје ту још многи зналци - Егон Фекете нпр. који пише за Политику одличне чланке, Бранимир Брборић... Павле Ивић, покојни, био је највећи живи ауторитет до скоро. И мој миљеник, не баш познат, Владо Ђукановић, који има и сајт и чак се бави услугама (за хонорар, али и бадава), па можеш да га потражиш преко интернета, он је преводио тј. радио лектуру превода на српски за Мајкрософт. У тексту Правопис, помињу се људи заслужни за језик, и ту Вук и Клајн, а нема Ивића и самих аутора тренутно важећег правописа... мало неправедно, заправо субјективно од стране дотичног аутора текста.
Избацила сам наставак, јер не мора свако да чита о мом идентитету:)--Jlna 09:16, 30. јул 2007. (CEST)
Cisto da ti javim da mi je tvoja poruka poslata na moju yahoo adresu 25. julaupravo stigla. Neobicno, zar ne... --ClaudiusGothicus 11:51, 27. јул 2007. (CEST)
E verovala ili ne upravo to znači, dakle Habeas corpus=Imas telo se i kaže!Iz prava habeas corpus razvio se i donet Habeas corpus act.Doduše taj članak na našoj wiki nije toloko kompletan kao na eng.wiki pa ga treba još dopuniti i razraditi(trudio sam se da unesem ono osnovno).Dakle, to Habeas corpus treba da upućuje na članak Habeas corpus act!Radi se o neprikosnovenosti ljudskog tela i intiegriteta, zabrana pritvaranja bez odluke suda itd.--Grofazzo 12:22, 27. јул 2007. (CEST)
Драго ми је да сте ме контактирали јер већ дуже време желим да вам изразим дубоко поштовање за допринос овим страницама, а некако нисам имала прилика за то јер се не сударамо у текстовима. Дакле, дубоки наклон! За ово дрво морам да консултујем литературу па вам се јављам. --Тснена 13:36, 27. јул 2007. (CEST)
То је Тристанов акорд, слободно тако напишите --Павле 14:28, 27. јул 2007. (CEST)
Имам неке обавезе данас али сутра ћу да проширим део о реформи и шта још треба --Павле 14:28, 27. јул 2007. (CEST)
Пошто је изгледа у току чишћење са списка сјајних шта мислиш које још чланке треба искушати на гласању. Ја бих ставио Миланковића, Толкин - о њему има толико података на енглеској википедији па би обавезно требало да се прошири, Никола Пашић- опет ситуација где вештачки држимо чланак о великанима. Јави шта мислиш. Поздрав, --Vojvoda 14:48, 27. јул 2007. (CEST)
Bio sam vani pa kasnim sa odgovorom.To je službeni naziv dokumenta koji se zove Habeas korpus akt i zamena redosleda reci bi bila besmislena.To bi isto bilo kada bi pitala da li u jos nekoj zemlji postoji Magna karta libertatum ili kada bi pošto je karta vrsta dokumenta(povelja), obrnula redosled i stavila da se zove Libertatum magna karta.--Grofazzo 15:02, 27. јул 2007. (CEST)
дај ми неки модел. Има много врста шешира. Нађи неки на интернету па ме упути који.--Jefe 15:12, 27. јул 2007. (CEST)
Готов ти је шешир. Имаш ли корел? Да га сачувам као .cdr или некако другачије?--Jefe 16:28, 27. јул 2007. (CEST)
Popravio sam ga malo. I dalje mi nedostaje njegova politička aktivnost tokom mirovnih pregovora. Imaš li nekog istoričara da to zna i može da ubaci.--Jefe 15:47, 27. јул 2007. (CEST)
Неко је додао de:Denkhüte von De Bono en:De Bono Hats fr:Méthode des six chapeaux he:כובעי החשיבה של דה בונו no:Seks tenkehatter sv:Sex tänkarhattar tr:Altı Şapkalı Düşünme Tekniği (kitap) zh:六顶思考帽 што је одлично, али није се појавило у чланку. Је л' треба да се појави или не?
Мислим Грин деј:), а не Грин Греј како сам ја у слободном памћењу написала. Супер, видела све, још само мејл вечерас:) Поз.--Jlna 16:45, 27. јул 2007. (CEST)
Супер, видела, а зар не би требало сад да се појави и српски кад одеш на неку од тих других страна, је л' тај неко то заборавио, 'оћеш ти? Пошто ја, наравно, не умем:)--Jlna 16:48, 27. јул 2007. (CEST)
Sviđaju li ti se šeširi? Pozzdrav--Jefe 17:07, 27. јул 2007. (CEST)
Шешири одлични, моје знање ограничено, стоп. Ја ћу пробати нешто да додам, а нек Jefe ипак мало смањи шешире? Ево ти део који сам била написала у мејлу од 100 страна, па ипак више лежи да тај одговор буде овде: 1. Nemam pojma sta da dodam za sesire, posto sam taj tekst pisala iz glave, OSIM samih osobina svakog sesira, to je iz drugih tekstova o sesirima – pokusacu da dodam prakticno kako to izgleda iz knjige koja se i moze uzeti kao izvor – Evropski jezicki portfolio za nastavnike i mentore – David Little i Radka Perclova – mozes uneti to jer ja ne znam kako se to radi – inace ova Radka ima a sa akcentom na kraju – i eto problema s transkripcijom, ja ne znam kako se ta dva imena transkribuju, a na knjizi su u originalu - i jos nesto, trebalo bi povezati u Evropski okvir za jezike nazive u originalu s linkovima na kojima se to nalazi – da li je to moguce ?
Срећом моја жена не пролази често кроз Википедију на српском... ... Била би жешће љбоморна кад би прочитала ове поруке које ти и ја размјењујемо.
... Поздрав од комше, који је ових дана у фрци са организовањем свог путовања за годишњи... ---Славен Косановић- {разговор} 18:43, 27. јул 2007. (CEST)
Mogu li da te zamolim da sredis slicicu u clanku o Konstantinu IV. Sliku sam preuzeo iz eng clanka o Solunu i na njoj je mozaik iz 7. veka sa predstavom sv. Dimitrija. Hvala ti unapred.--ClaudiusGothicus 19:05, 27. јул 2007. (CEST)
Нашла сам још један назив, можда бољи, за ово дрво а то је Аврамово дрво.--Тснена 22:16, 27. јул 2007. (CEST)
Ćao koleginice. Videvši sad ovo glasanje oko Milana, setio sam se nečega što sam mislio da ti predložim ranije pa sam zaboravio. S obzirom da si često na Wikipediji, zašto ti ne bi podnela zahtev za administratora. Nije to neka velika stvar, a pošto si stalnu tu i pošto dosta doprinosiš mislim da bi te većina podržala. U svakom slučaju imaš moj glas. Pozzz M!cki bla bla 01:17, 28. јул 2007. (CEST)
Па зар ти ниси администратор?--Jlna 11:56, 28. јул 2007. (CEST)
То ја онако напоменух, пошто ми је баш јуче рекла да проводим пуно времена уз Википедију, са Википедијанцима и Википедијанкама... :) баш тако се изразила. Ове године идем у Грчку, тако да је провод загарантован (само да временски услови буду мало више наклоњени нама смртницима и да Зеус и Посејдон буду доброг расположења у августу)
---Славен Косановић- {разговор} 01:30, 28. јул 2007. (CEST)
О шеширима горе међу Шешири опет. Јеси ли ми ти направила Садржај на страници за разговор, или то иде по аутоматизму? И сад кад напишем понешто о себи, хоћу ли имати оне иконице, пушач, хороскопски знак и те форе?
Погледај молим те у чланку о рату за ашпанско наслеђе како треба да се зове држава Арагон у оно време?--Vojvoda 14:30, 28. јул 2007. (CEST)
немам снаге ни за хвала (хвала:) ни за коментар, све ћеш видети у мејлу. --Jlna 17:15, 28. јул 2007. (CEST)
Ти због сунца, ја због испаднутих очију од компјутера. Прво да пробам да ти разјасним шта сам хтела: Код чуднодешавајућег чланка Европски језички оквир, на почетку наводим имена на француском и енглеском. Кад би откуцала име на гуглу на дотичним језицима појавило би се милион сајтова, може ли се наслов који сам дала у загради повезати тако да кликом на њега одеш на неки сајт који се тиме бави? А ја не разумем ово са страницама и правописом, то је у вези с тим, да се не може имати интерна страница, или шта? Уморна сам опасно, сутра сигурно нећу ни прићи компјутеру!--Jlna 17:52, 28. јул 2007. (CEST)
Ријеч је опет о неком словцету које није било ћирилицом... :) Маџија информатике, тачније вики страница... :) Ако сад погледаш, послије мог премјештања, прва повезница на Јелениној страници је сада плава, а ако кликнеш на другу, која је раније била плава (и сада је пошто сам само премјестио), појавиће ти се испод наслова „преусмјерено са: заједнички европски оквир за живе језике“... Дакле, скоро увијек када постоји сличан проблем, ријеч ке о неком словцету (обично самогласнику а, е, о) који није ћирилицом, него аскијем... Путујем 6. авг... ---Славен Косановић- {разговор} 20:23, 28. јул 2007. (CEST)
Па са једне стране јесте - ево, прошао сам вечерас кроз део његових измена, и за сада СВИ чланци које сам проверио су преписани из Британике. Значи што се тога тиче, практично више нема ни потребе проверавати - све чланке које је он започео можемо одмах да обришемо. Када је Дражета открио да овај преписује, ја сам га контактирао, и тражио од њега да нам да списак преписаних чланака да не бисмо све чланке брисали. Он кад се улоговао и видео поруку, вероватно га је било блам да каже да су сви чланци преписани, и више се није појављивао. Сада каткад петља по оним својим чланцима о четницима (питам се одакле је њих преписао), али као анонимац.
Са друге стране, Милан ми је (преко Филипа) пре сат времена послао СМС, где ми говори да `мало искулирам`, и затим се (полу цинично, али можда грешим) посипа пепелом, у фазону: `Ја јесам погрешио што сам преписивао чланке, али онда и није постојала најјаснија политика око ауторских права.. ..Извини Горане, грешио сам! Ево, стрељајте ме!` Још је рекао да ће ископати списак чланака који су преписани, и да ће га доставити (велики плус!). Тиме ће онда проблем бити решен. Једино што је проблем што је он то чинио у својству администратора, и зато и даље сматрам да му се због тог прекршаја требају одузети права (да бисмо јасно показали да то није пракса коју охрабрујемо).
А за Савковића тек нема проблема.. само генерисати списак чланака које је `написао`, и обрисати их све :) -- Обрадовић Горан (разговор) 00:38, 29. јул 2007. (CEST)
Jedno kratko pitanje: koju oznaku da stavim za licencu (t.j. autorsko pravo i izvor) za trivijalne slicice koje skinem sa net-a? Hvala --Cpu088 08:48, 29. јул 2007. (CEST)
Па што се тиче новеле не знам, али ја сам тако пронашао да пише - баш новела. Што се тиче тога да је утицао на Хитлеров антисемитизам, одма' ћу да погледам. У праву си, људи би могли свашта да помисле. Видећу да ли могу да нађем референцу, или бар да преформулишем или избришем ако ништа --Павле 16:38, 29. јул 2007. (CEST)
А за дела морам још да погледам шта бих могао да убацим... знам да сам рекао, и намеравам то да урадим, немој да мислиш да дижем руке --Павле 16:39, 29. јул 2007. (CEST)
Хвала на прегледу. Добро је кад имемо некога да мало прегледа, а још кад тај неко мало познаке ствари супер.--АПлећаш 22:31, 29. јул 2007. (CEST)
me preduhitrio... :) ---Славен Косановић- {разговор} 23:53, 29. јул 2007. (CEST)
Ево, ја те фермам-обрисано ----László (talk) 00:05, 30. јул 2007. (CEST)
После оне суботе играло ми је пред очима цео дан. Данас нећу ни почињати. Ев. поподне. Разумела објашњење за спољашње везе, за везе између чланака. Сутра ћу проверити који је то линк с којим би се требало повезати... допунити шешириће... Поздрав Е, да, ако ниси приметила избрисала сам горе онај део поруке који говори о мом идентитету, не мора баш да буде на изволте:)--Jlna 09:22, 30. јул 2007. (CEST)
cao! krenulo mi je! postavio sam sam sliku besmertnove!
--Prezentacije 22:31, 3. август 2007. (CEST)
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.