From Wikipedia, the free encyclopedia
Ладини су етничка група[1][2] са простора сјеверне Италије. Ладини живе на простору Бадске и Гарденске долине (обје у Болцану), Фаске долине (Тренто), Ливиналонга и у Ампецу (оба у Белуну). Матерњи језик је ладински, реторомански језик сродан швајцарском романшу и фрулијском језику.[3] Дио су Тирола, с којим дијеле културу, историју, традицију, животну средину и архитектуру.
Ладини су развили свој национални идентитет у 19. вијеку.[2] Мицура де Ру је први покушао да развије писани облик ладинског језика. Данас, ладинску културу промовише културни Istitut Ladin Micurà de Rü из болцанске општине Сан Мартино ин Бадија. У историј општини постоји и Ладински музеј. Ладини из Трентина и Белуна имају сопствене културне институције, Majon de Fascegn у Вигу ди Фасану, Cesa de Jan у Коле Санта Лучи и Istituto Ladin de la Dolomites у Борци.
Ладини чине 4,53% становништва Болцана.[4] Многе од Сага Јужног Тирола долазе са подручја насељеног Ладинима, укључујући ладински национални еп, сага о Краљевству Фанес. Друга личност из ладинске митологије је демон Ангуана.
Српски назив | Ладински назив | Округ | Површина (km2) | Становништво |
---|---|---|---|---|
Кортина д’Ампецо | Anpezo | Белуно | 255 | 6,150 |
Ортизеј | Urtijëi | Болцано | 24 | 4,569 |
Бадија | Badia | Болцано | 82 | 3,237 |
Пјеве ди Маребе | Mareo | Болцано | 161 | 2,684 |
Моена | Moéna | Тренто | 82 | 2,628 |
Селва | Sëlva | Болцано | 53 | 2,589 |
Поца ди Фаса | Poza | Тренто | 73 | 1,983 |
Канацеи | Cianacei | Тренто | 67 | 1,844 |
Санта Кристина Валгардена | Santa Cristina Gherdëina | Болцано | 31 | 1,840 |
Сан Мартино ин Бадија | San Martin de Tor | Болцано | 76 | 1,727 |
Ливиналонго дел Кол ди Лана | Fodom | Белуно | 99 | 1,436 |
Корвара ин Бадија | Corvara | Болцано | 42 | 1,266 |
Ла Вале | La Val | Болцано | 39 | 1.251 |
Виго ди Фаса | Vich | Тренто | 26 | 1,142 |
Кампитело ди Фаса | Ciampedèl | Тренто | 25 | 732 |
Сорага | Sorèga | Тренто | 19 | 677 |
Мацин | Mazin | Тренто | 23 | 440 |
Коле Санта Луча | Col | Белуно | 15 | 418 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.