From Wikipedia, the free encyclopedia
Хронологија је наука која проучава различите начине одређивања времена како у писаним споменицима, тако и у одређивању времена уопште. Назив хронологија потекао је од грчких речи χρόνος - "време" и λόγος - "наука, реч, мисао".
Постоје две врсте хронологије:
Математска или астрономска хронологија своје закључке заснива на астрономским проучавањима. Техничка или историјска проучава разне начине на које су народи у прошлости примењивали своја знања о кретањима небеских тела у рачунању времена.
Бројање година од утврђеног почетка хронологија назива се ером.
Данас време рачунамо на два начина. Оно што се десило пре рођења Христовог (пре нове ере) и све оно што се десило после тога (нове ере). У старој ери се године рачунају од већег броја ка мањем, а у новој од мањег ка већем.
Римљани су прво имали цивилну годину која се називала Ромулова година. Састојала се од 10 месеци или од 304 дана: 6 месеци су имали по 30 дана, а 4 месеца су имала по 31 дан. Касније се њихова година делила на 12 месеци: 7 месеци је имало 31 дан, 4 су имала 30, а један месец (фебруар) је имао 28 дана у обичној, а 29 дана у преступној години. Ту поделу користимо и дан данас. Почетак године је различито тумачен, а ти разни начини рачунања почетка године у хронологији се називају стилови.
Јулије Цезар је творац јулијанског календара. Он је 46. године реформисао календар према предлогу александријског астронома Сосигена. По тој реформи година има 365 дана и 6 сати, а сваке четврте године има 366 дана (додаје се један дан због остатка од 6 сати). Како се вековима нагомилавала велика разлика између цивилне и сунчане године, Цезар је између новембра и децембра уметнуо 67 дана, па је година трајала 445 дана. Уведен је календар и према тзв. оријентацијским данима у месецу, али је и он био нетачан, јер сунчана година износи 365 дана, 5 сати, 48 минута и 46 секунди. Због тога је јулијанска година била дужа од сунчане за 11 минута и 14 секунди. Због ових погрешних претпоставки дошло је до нове реформе календара. Папа Гргур XIII је 1582. извршио нову реформу календара.Основне промене у односу на јулијански календар су биле:
Грегоријански календар прихватиле су католичке земље. Хрватска уводи реформу 1587. године по којој се помера са 22. на 31. октобар. Србија је прихватила реформу 1919. године померивши са 19. на 31. јануар. СССР је увео нови календар 1. фебруара 1918. године.
Од друге половине првог века хришћани су преузели од Јевреја поделу времена на седмице (недеље). Седмица се састоји од 7 дана и сваки од њих има свој редни број и своје име везано за име планете (Јевреји су преузели ову поделу од Вавилонаца): У средњем веку ти дани су се звали:
Хришћански средњи век их назива по бројевима:
Постоје три врсте дана:
Стари Египћани су дан делили на сате. Ту поделу су преузели Грци, а потом и Римљани. У средњем веку подела је била на: mane - рано јутро, gallicinium - петлов пев, diluculum - праскозорје, vespere - предвече, итд. Римљани су имали временску јединицу од 9 дана. Деветог дана се одржавао сајам (nundinae). Дане у овом временском размаку означавали су почетним словима алфабета: A, B, C, D, E, F, G, H, I. Слово A увек одговара првом дану у години, а слово G седмом.
Месец је био датиран на два начина, римски и болоњски. Mos Romanus је настао код старих Римљана и користе га углавном црквене институције. Дани у месецу се датирају рачунајући колико су удаљени од једног од три оријентациона дана у месецу: Kalendae(први дан у месецу), Nonae (5. или 7. дан у месецу) и Idus (13. или 15. дан у месецу). Mos Bononiensis је настао на лангобардском подручју. По овом начину месец се дели на два дела: првих 15 дана (односно 16, уколико месец има 31 дан) датирају се према растућим бројевима од 1 до 15 (16) и називају се: mense intrante, introeunte, ingrediente; 15. дан у месецу назива се mediante mense, док се за другу половину месеца користе називи mense exeunte, desinente, stante, astante, restante.
Фуруновић, Драгутин (1999).Историја и естетика књиге. Нови Београд: Драслар партнер:„Слободан Јовић”.COBISS.SR 78286348
Pragmatic Bayesians: a decade of integrating radiocarbon dates in chronological models
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.