![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Spread_and_evolution_of_Denisovans.jpg/640px-Spread_and_evolution_of_Denisovans.jpg&w=640&q=50)
Денисовци
From Wikipedia, the free encyclopedia
Денисовци,[1] или Денисовски човек, Денисовани, су изумрла врста ([2] или [3]) или подврста ([4][5][6]) рода из доба палеолита. Име су добили по пећини Денисова у Сибиру, у којој су пронађени њихови остаци стари 41.000 година. Денисовци су се делимично генетски разликовали и од модерних људи и од Неандерталаца, а сматра се да су имали исто порекло као Неандерталци. Насељавали су подручје од Сибира до југоисточне Азије.[7]
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a6/Spread_and_evolution_of_Denisovans.jpg/640px-Spread_and_evolution_of_Denisovans.jpg)
Недавно су и у Шпанији пронађени остаци хоминида (могуће ) стари 400.000 година, чија је митохондријална ДНК најсличнија Денисовцима.[1][8][9] Док је анализа аутозомалне ДНК два узорка показала да су били ближи Неандерталцима него Денисовцима, а један од ова два је такође имао митохондријалну ДНК сроднију Денисовцима.[10] Аутори студије су закључили да митохондријална ДНК пронађена у овим узорцима представља архаичну секвенцу, која указује на заједничко порекло Неандерталаца и Денисоваца. Временом она је код Неандерталаца нестала.
Денисовци су се мешали са Неандерталцима и прецима модерних људи, тако да око 6% гена данашњих Меланежана и аустралијских Абориџина потиче од Денисоваца.[11]