Гилад (рум. ) је насељено место у Румунији, у оквиру истоимене општине, чије је управно седиште. Налази се у округу Тимиш, у Банату.
Гилад рум. | |
---|---|
Насеље | |
![]() Панорама Гилада | |
Координате: 45° 27′ 54″ N 21° 8′ 17″ E | |
Земља | ![]() |
Округ | Тимиш |
Општина | Гилад |
Надморска висина | 80 m (260 ft) |
Становништво (2021) | |
• Укупно | 1,892 |
Временска зона | Источноевропско време (UTC+2) |
• Лети (DST) | Источноевропско летње време (UTC+3) |
Геокод | 677393 |
По "Румунској енциклопедији" место се помиње 1212. године. По ослобођењу Баната од Турака, 1717. године је то велики српски град, из два дела: Горњи Гилад има 100 кућа, а Доњи Гилад - 80. За време царице Марије Терезије насељавају се Немци, а од 1842. године и Мађари.
У Темишварској епархији 1764. године постојао је Гиладски протопрезвират са Гиладом и другим околним селима.[1] Аустријски царски ревизор Ерлер је 1774. године констатовао за Гилад да се налази у Јаручком округу и Чаковачком дистрикту. Становништво је претежно влашко.[2] Године 1797. пописано је православно свештенсто у епархији. у Гиладу је записано шест свештеника, од којих пет пароха и један ђакон, који међутим сви говоре српским и румунским језиком. Пароси су, поп Јосиф Поповић (рукоп. 1787), поп Максим Поповић (1789), поп Симеон Поповић (1796), поп Петар Поповић (1796) и поп Константин Поповић (1796), док је Петар Петков (1796) био ђакон.[3]
Према шематизму православног клира у Угарској 1846. године Гилад је православна парохија у Чаковачком протопрезвирату. Црквено матично звање уведено је 1779-1785. године. Православни храм посвећен је Св. архистратизима Михајлу и Гаврилу. Има неколико свештеника пароха: Јован Павић, Софроније Мургуловић, Константин Димитријевић, Ћирило Опрјан и Сава Чинкул. Капелан је само један - поп Павле Јанковић. У месту живи 3205 православних душа. Постоји народна школа у коју иде само 36 ђака које води учитељ Траило Царан.[4]
Почетком 20. века Гилад се налази у Чаковачком срезу, има статус српске православне парохијске филијале и у њему тада живи 48 православних Срба.[5]
Претплатник Вукове етнографске књиге био је 1867. године месни трговац Ђурица Лазић.[6] У Гиладу је 1882. године живео велепоседник Михајло Сабовљевић.[7] У околини Гилада имао је посед Лападуру Александар плем. Трифунац. По његовој смрти остало је гиладској српској сиротињи 200 ф.[8]
По последњем попису из 2021. у насељу живи 1.892 становника.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.