From Wikipedia, the free encyclopedia
Gent–Wevelgem, uradno Gent–Wevelgem – Po poljih Flandrije, je pomladanska enodnevna klasična kolesarska dirka v Belgiji, ki jo prirejajo od leta 1934. Je del svetovne serije UCI World Tour. Tradicionalno poteka zadnjo nedeljo pred dirko po Flandriji.
Datum | konec marca |
---|---|
Regija | Flandrija, Belgija |
Vzdevek | »Vetrovna klasika« »Dirka Echelon« |
Disciplina | cestna |
Tekmovanje | UCI World Tour |
Tip | Klasika |
Organizator | Flandrijske klasike |
Direktor dirke | Luc Gheysens |
Spletna stran | www |
Moški | |
Prva izvedba | 1934 |
Št. izvedb | 86 |
Prvi zmagovalec | ![]() |
Največ zmag | vsak po 3 zmage:![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Zadnji zmagovalec | ![]() |
Ženske | |
Prva izvedba | 2012 |
Št. izvedb | 13 |
Prva zmagovalka | ![]() |
Največ zmag | ![]() |
Zadnja zmagovalka | ![]() |
Čeprav ima dirka zaradi ravnega terena sloves sprinterske klasike, njen zgodnji datum, na začetku sezone, običajno pomeni, da se morajo kolesarji soočiti z močnim vetrom in dežjem, pa tudi s kar nekaj vzponi, vključno z zelo strmima (23 %) na hrib Kemmelberg.[1]
Leta 2005 je bila dirka vključena v prvo sezono serije UCI Pro Tour, takrat najvišjega ranga tekmovanja. Od leta 2011 naprej dirko organizira združenje Flandrijske klasike in od takrat je pod okriljem svetovne serije UCI World Tour. Od leta 2012 naprej na isti dan kot pri moških potekajo tudi ženske dirke, ki pa je od leta 2016 naprej pod okriljem ženske svetovne serije UCI Women's World Tour.[2]
To ime je dirka dobila leta 2015 po kultni istoimenski pesmi »Po poljih Flandrije« ob 100. obletnici prve svetovne vojne, takrat jo je namreč napisal kanadski podpolkovnik John McCrae.[3]
Dirka, ki jo prirejajo pozno v marcu, je del Flandrijskega kolesarskega tedna, katerega del so tudi preostale štiri dirke Skozi Flandrijo, E3 Saxo Bank Classic, Classic Brugge–De Panne in Dirka po Flandriji.
Ena izmed sedmih Flandrijskih klasik spada med štiri uradno tlakovane belgijske klasike.
Prvo dirko je leta 1934 organiziral časopis Gazet van Antwerpen, s ciljem v mestu Wevelgem, saj je bil to domač kraj prvega lastnika dirke, lokalnega proizvajalca tekstila Georges Matthijsa. Start dirke v Gentu je bil tako logična poteza, saj je bilo mesto kraj številnih tovarn lanu, ki so trgovale z Wevelgemom.
Belgijski kolesarski šampion iz Wevelgema Gaston Rebry, ki je kraljeval v 1930ih, je kriv da dirka sploh obstaja, saj so jo prvič organizirali prav njemu v čast, domačinu, ki na tej dirki ni nikoli nastopal.
Prva izvedba dirke je bila amaterska, na ravninski 120 km dolgi, na njej pa so nastopali le belgijci. Leta 1936 so dirko podaljšali na 168 km, Robert Van Eenaeme pa je bil prvi profesionalni zmagovalec.[4].
Dirka je bila v vsej svoji zgodovini prekinjena samo v obdobju med drugo svetovne vojno, med leti 1940 in 1944, v prvem letu korone pa so jo iz tradicionalnega marčevskega termina prestavili na oktober. Leta 1945 so jo po nekajletni prekinitvi spet organizirali kot profesionalno dirko. Gaston Rebry, takratni predsednik kolesarskega kluba "Het Vliegend Wiel", je postal nov direktor dirke. Robert Van Eenaeme je postal prvi povojni zmagovalec, presentljivo šele deset dni po koncu dirke, potem ko so uradniki natačno pregledali fotofiniš.
Leta 1947 so dirki prvič dodelili marčevski termin, s čimer je pridobila na prestižu. Organizator Rebry je uspel pripeljati dve italijanski ikoni kot sta Gino Bartali in Fausto Coppi, ki sta na dirko privabila ogromno gledalcev.
Dirka je nenehno iskala svoj prostor pod soncem, z stalnim spreminjajem trase in termina v koledarju. Leta 1977 je bila trasa na kateri je zmagal Bernard Hinault, kar je bil njegov prvi večji mednarodni uspeh, najdaljša v zgodovini dirke in dolga kar 277 kilometrov z skupno kar 11 vzponi v Ardenih in dvema na sloviti hrib Kemmelberg (23%).
V 1980ih letih je dirka pridobila sloves sprinterske klasike. Italijanski šprinterski as Mario Cipollini je zmagal rekordnih trikrat. Zmagali pa so še sprinterji kot so Sean Kelly, Guido Bontempi, Džamolidin Abdužaparov in Tom Steels.
V nasprotju z drugimi flamskih klasik, ki se večinoma odvijajo okrog mesta Oudenaarde in številnih hribov v Ardenih, ta zavije v Zahodno Flandrijo in v severno Francijo, ima manj hribovskih odsekov, zato je bolj primerna za šprinterje. Dolga okrog 250 km, kar je največ izmed nespomeniških klasik, in se po dolžini tudi najbolj približa 5 spomenikom.
Čeprav velja za tlakovano klasiko, ima pravzaprav zelo malo tlakovanih odsekov. Le Kemmelberg in gornji del Kasselberga imata oba skupaj 2 km kock, kar je občutno manj od drugih klasik v Flandriji in severni Franciji. Poleg tega ni ravnih odsekov in oba tlakovana vzpona sta v odličnem stanju, saj sta del prometnega omrežja.[5]
Leto | Zmagovalec | Drugi | Tretji |
---|---|---|---|
1934 | ![]() |
![]() |
![]() |
1935 | ![]() |
![]() |
![]() |
1936 | ![]() |
![]() |
![]() |
1937 | ![]() |
![]() |
![]() |
1938 | ![]() |
![]() |
![]() |
1939 | ![]() |
![]() |
![]() |
dirka med leti 1940 in 1944 ni potekala zaradi druge svetovne vojne | |||
1945 | ![]() |
![]() |
![]() |
1946 | ![]() |
![]() |
![]() |
1947 | ![]() |
![]() |
![]() |
1948 | ![]() |
![]() |
![]() |
1949 | ![]() |
![]() |
![]() |
1950 | ![]() |
![]() |
![]() |
1951 | ![]() |
![]() |
![]() |
1952 | ![]() |
![]() |
![]() |
1953 | ![]() |
![]() |
![]() |
1954 | ![]() |
![]() |
![]() |
1955 | ![]() |
![]() |
![]() |
1956 | ![]() |
![]() |
![]() |
1957 | ![]() |
![]() |
![]() |
1958 | ![]() |
![]() |
![]() |
1959 | ![]() |
![]() |
![]() |
1960 | ![]() |
![]() |
![]() |
1961 | ![]() |
![]() |
![]() |
1962 | ![]() |
![]() |
![]() |
1963 | ![]() |
![]() |
![]() |
1964 | ![]() |
![]() |
![]() |
1965 | ![]() |
![]() |
![]() |
1966 | ![]() |
![]() |
![]() |
1967 | ![]() |
![]() |
![]() |
1968 | ![]() |
![]() |
![]() |
1969 | ![]() |
![]() |
![]() |
1970 | ![]() |
![]() |
![]() |
1971 | ![]() |
![]() |
![]() |
1972 | ![]() |
![]() |
![]() |
1973 | ![]() |
![]() |
![]() |
1974 | ![]() |
![]() |
![]() |
1975 | ![]() |
![]() |
![]() |
1976 | ![]() |
![]() |
![]() |
1977 | ![]() |
![]() |
![]() |
1978 | ![]() |
![]() |
![]() |
1979 | ![]() |
![]() |
![]() |
1980 | ![]() |
![]() |
![]() |
1981 | ![]() |
![]() |
![]() |
1982 | ![]() |
![]() |
![]() |
1983 | ![]() |
![]() |
![]() |
1984 | ![]() |
![]() |
![]() |
1985 | ![]() |
![]() |
![]() |
1986 | ![]() |
![]() |
![]() |
1987 | ![]() |
![]() |
![]() |
1988 | ![]() |
![]() |
![]() |
1989 | ![]() |
![]() |
![]() |
1990 | ![]() |
![]() |
![]() |
1991 | ![]() |
![]() |
![]() |
1992 | ![]() |
![]() |
![]() |
1993 | ![]() |
![]() |
![]() |
1994 | ![]() |
![]() |
![]() |
1995 | ![]() |
![]() |
![]() |
1996 | ![]() |
![]() |
![]() |
1997 | ![]() |
![]() |
![]() |
1998 | ![]() |
![]() |
![]() |
1999 | ![]() |
![]() |
![]() |
2000 | ![]() |
![]() |
![]() |
2001 | ![]() |
![]() |
![]() |
2002 | ![]() |
![]() |
![]() |
2003 | ![]() |
![]() |
![]() |
2004 | ![]() |
![]() |
![]() |
2005 | ![]() |
![]() |
![]() |
2006 | ![]() |
![]() |
![]() |
2007 | ![]() |
![]() |
![]() |
2008 | ![]() |
![]() |
![]() |
2009 | ![]() |
![]() |
![]() |
2010 | ![]() |
![]() |
![]() |
2011 | ![]() |
![]() |
![]() |
2012 | ![]() |
![]() |
![]() |
2013 | ![]() |
![]() |
![]() |
2014 | ![]() |
![]() |
![]() |
2015 | ![]() |
![]() |
![]() |
2016 | ![]() |
![]() |
![]() |
2017 | ![]() |
![]() |
![]() |
2018 | ![]() |
![]() |
![]() |
2019 | ![]() |
![]() |
![]() |
2020 | ![]() |
![]() |
![]() |
2021 | ![]() |
![]() |
![]() |
2022 | ![]() |
![]() |
![]() |
2023 | ![]() |
![]() |
![]() |
2024 | ![]() |
![]() |
![]() |
Aktivni kolesarji v poudarjenem tonu.
Zmage | Kolesar | Edicija |
---|---|---|
3 | ![]() | 1936, 1937, 1945 |
![]() | 1956, 1957, 1962 | |
![]() | 1967, 1970, 1973 | |
![]() | 1992, 1993, 2002 | |
![]() | 2004, 2011, 2012 | |
![]() | 2013, 2016, 2018 | |
2 | ![]() | 1952, 1953 |
![]() | 1950, 1955 | |
![]() | 1960, 1961 | |
![]() | 1975, 1976 | |
![]() | 1984, 1986 | |
![]() | 1996, 1999 | |
![]() | 2020, 2024 |
Zmage | Država |
---|---|
6 | ![]() |
2 | ![]() |
1 | ![]() |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
![]() |