Wikipedija:Glasovanje ni nadomestilo za pogovor
From Wikipedia, the free encyclopedia
Razvoj Wikipedije temelji na iskanju soglasja, navadno na pogovornih straneh člankov ali osrednjih straneh za pogovor. Glasovanje je sestavni del več postopkov, npr. WP:PZB. Pri drugih postopkih, npr. urejanju člankov, glasovanja na splošno ne uporabljamo. V obeh primerih je temeljni del postopka soglasje. Kadar se pojavijo spori, jih odpravljamo s pogovorom, razpravo in sodelovanjem. Čeprav glasovanje ni prepovedano, ga je treba uporabljati previdno, če sploh, in poskušati poiskati alternative. Še več, tudi v primerih, ko se zdi, da gre za »glasovanje«, se zelo malo odločitev v Wikipediji sprejme na temelju »pravila večine«. Wikipedija namreč ni demokracija. V nekaterih primerih lahko odločitve ne glede na soglasje sprejmejo »višja« telesa, npr. Razsodišče, Odbor zaupnikov Wikimedie in Jimbo Wales.
![]() | Stran je predlog pravila, smernice ali postopka v Wikipediji. Predlog je še v pripravi, v razpravi ali v postopku zbiranja soglasja za sprejem. Sklicevanja ali povezave naj te strani ne opisujejo kot »pravilo«. |
![]() | Jedrce: Odločitve se v Wikipediji ne sprejemajo z glasovanjem, temveč s pogovorom razumnih ljudi, ki si prizadevajo doseči soglasje. Glasovanje je lahko le pomoč pri pogovoru in naj se uporablja previdno. |
Mogoče težave, ki jih prinaša glasovanje, so:
- Spregledana najboljša rešitev (ali najboljši kompromis), ker ni bila ena od možnosti. To se še posebej rado zgodi v primeru odločanja o več vprašanjih.
- Zaradi polarizacije pogovora in naraščanja napetosti se lahko začne medosebno obračunavanje, predpostavljanje dobronamernosti pa postane nemogoče. Glasovanje o spornem vprašanju pogosto postane izredno ostro.
- Glasovalci pogosto pričakujejo, da bo večina ali velika večina samodejno prevladala ali da bodo rezultati zavezujoči, kar ne drži.
- Tudi kadar je izrecno zapisano, da je glasovanje nezavezujoče, se v nekaterih primerih pozneje uporabniki odločijo, da morajo storiti, kar zahteva večina, in s tem rezultat glasovanja retroaktivno obravnavajo kot zavezujoč. Čeprav je seveda tekom razprave smiselno prositi druge urejevalce, da premislijo o mnenju večine, se nobeno glasovanje ne sme uporabiti, da bi urejevalce, ki podpirajo mnenje manjšine, prisilili, da sprejmejo mnenje večine.
- Če bi se v Wikipediji odločitve sprejemale z glasovanji, bi jih ljudje prej ko slej uporabili tudi pri člankih. Bili so že primeri glasovanja o tem, ali določeno dejstvo drži ali ne. Besedilo in članke sprejemamo v Wikipedijo na podlagi načel, kot sta preverljivost in enciklopedičnost, ne pa na podlagi priljubljenosti med glasovalci.