From Wikipedia, the free encyclopedia
Sedan je mesto in občina v severni francoski regiji Šampanja-Ardeni, podprefektura departmaja Ardeni. Leta 2005 je mesto imelo 20.300 prebivalcev.
Sedan | |
---|---|
![]() | |
49°42′7″N 4°56′25″E | |
Država | Francija |
Regija | Grand Est |
Departma | Ardennes |
Okrožje | Sedan |
Kanton | Sedan-sever Sedan-vzhod Sedan-zahod |
Interkomunaliteta | Skupnost občin Pays Sedannais |
Upravljanje | |
• Župan (2001-2008) | Dominique Billaudelle |
Površina 1 | 16,28 km2 |
Prebivalstvo (1 januar 2021)[1] | 16.608 |
• Gostota | 1.000 preb./km2 |
Časovni pas | UTC+01:00 (CET) |
• Poletni | UTC+02:00 (CEST) |
INSEE/Poštna številka | 08409 /08200 |
Nadmorska višina | 149–301 m (povp. 157 m) |
1 Podatki francoske zemljiške knjige, ki ne vključujejo jezer, mlak, ledenikov > 1 km2 in rečnih estuarijev. |
Kraj se nahaja v pokrajini Šampanji ob zavoju reke Meuse v bližini meje z Belgijo.
Sedan je sedež treh kantonov:
Mesto je prav tako sedež okrožja, v katerem se nahajajo poleg njegovih še kantoni Carignan, Mouzon in Raucourt-et-Flaba z 62.096 prebivalci.
Sedan je bil v 16. stoletju zatočišče protestantskih beguncev v času verskih vojn.
Do leta 1651 je kneževina Sedan pripadala družini La Tour d'Auvergne.
V času francosko-pruske vojne je bil 2. septembra 1870 v bitki pri Sedanu zajet francoski cesar Napoleon III. skupaj s 100,000 svojimi možmi. V spomin na ta dogodek je bil v združeni Nemčiji vse do konca prve svetovne vojne 2. september razglašen za državni praznik "Dan Sedana" (Sedantag).
Med drugo svetovno vojno je nemška vojska po zavzetju Belgije prečkala reko Meuse pri Sedanu in s tem zaobšla močan francoski sistem utrdb, Maginotovo linijo.
Sedan je na seznamu francoskih umetnostno-zgodovinskih mest.
V 17. stoletju je po zgledu kalvinske akademije v Ženevi v kraju delovala cerkvena akademija, prvotno kolegial, ukinjena 1681.
Danes je Sedan poznan po gradu (začetek gradnje 1424), ki je največji utrjeni srednjeveški grad v Evropi s površino 30,000 m² v 7 nivojih. Je edini ostanek nekoč mogočnih fortifikacij v in okoli kraja.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.