From Wikipedia, the free encyclopedia
Ruska križarka Maršal Ustinov (rusko Маршал Устинов) je raketna križarka razreda Atlant Ruske vojne mornarice.[1] Ladja je poimenovana po Dmitriju Fjodoroviču Ustinovu, bivšem sovjetskem ministru za obrambo. Maršal Ustinov je del 43. divizije raketnih ladij Severne flote, katere matično pristanišče je Severomorsk. Med letoma 2012 in 2016 je bila ladja modernizirana. V vojno mornarico se je vrnila leta 2017 in je bila od takrat večkrat poslana v Sredozemsko morje.
![]() Maršal Ustinov leta 2018, po modernizaciji | |
Zgodovina | |
---|---|
![]() ![]() ![]() ![]() | |
Ime: | Maršal Ustinov |
Poimenovana po: | Dmitrij Fjodorovič Ustinov |
Ladjedelnica: | Ladjedelnica 61 Kommunara, Nikolajev |
Začetek gradnje: | 5. oktober 1978 |
Splavitev: | 25. februar 1982 |
Dana v uporabo: | 19. september 1986 |
Domače pristanišče: | Severomorsk |
Status: | Aktivna |
Splošne značilnosti as built | |
Razred: | Atlant |
Izpodriv: |
|
Dolžina: | 186,4 m |
Širina: | 20,8 m |
Ugrez: | 8,4 m |
Pogon: | Plinske turbine: GTU M21 2 x M70 potovalni turbini po 12.000 KM (8900 kW) in 4 x M90 pospeševalne turbine po 31.250 KM (23.300 kW), 2 potovalni parni turbini, 2 izpušna plinska kotla, 4 x M8KF plinske turbine, 2 gredi |
Hitrost: | 34 vozlov (63 km/h) |
Doseg: | 9000 navtičnih milj (17.000 km) pri 15 vozlih (28 km/h) |
Maksimalna posadka: | 505 |
Senzorji in procesni sistemi: |
|
Elektronsko bojevanje in slepila: | Sistem Kolčo za elektronsko bojevanje z motilci MP-404 in prestreznikom Guržor-A in -B |
Oborožitev: |
|
Oklep: | Oklep proti šrapnelom |
Nosilnost letal: | 1 Ka-25 ali Ka-27 helikopter |
Objekti za zrakoplove: | Vzletišče in hangar |
Gredelj Maršala Ustinova je bil položen v ladjedelnici 61 Kommunara, Mikolajiv 5. oktobra 1978 kot druge križarke razreda Atlant s prvotnim imenom Admiral Flota Lobov.[2] Križarka je bila splavljena 25. februarja 1982 in predana Severni floti z novim imenom Maršal Ustinov 15. septembra 1986. Marca 1987 je Maršal Ustinov začel z operacijami pri vojni mornarici.[3] Križarka je med svojo službo zamenjala štiri številke: 118 (1986), 088 (1987), 070 (1990) in 055 (1993).[4][5] Je del 43. divizije raketnih ladij v Severomorsku.
Med decembrom 1987 in junijem 1988 je opravljal naloge vojaške službe v Sredozemskem morju.[navedi vir]
Med 21. septembrom in 22. oktobrom 2004 je bil Maršal Ustinov pod poveljstvom kapitana 1. stopnje Sergeja Jurjeviča Žuge skupaj z letalonosilko Admiral Kuznjecov, težko jedrsko raketno križarko Pjotr Veliki, rušilcema Admiral Čabanenko in Admiral Ušakov ter več podpornimi ladjami na mornariških vajah v Severnem morju.[6][7][8] Med julijem 2011 in decembrom 2016 je bila križarka na večjem remontu in modernizaciji v ladjedelnici Zvjozdočka v Severodvinsku,[9] v času katerega je izstrelke P-500 Bazalt zamenjala za P-1000 Vulkan. [10] Poleg tega je bil glavni zračni iskalni radar MR-800 Voshod zamenjan za radar MR-650 Podberezjovik-ET2, glavni površinski iskalni radar MR-700 Fregat je bil zamenjan za MR-710 Fregat-M2M, vse analogne elektronske naprave pa so bile zamenjane za digitalne.[11] Decembra 2016 se je ladja vrnila v Severomorsk, aprila 2017 pa je ponovno začela operacije v vojni mornarici.[12]
Leta 2019 je bila ladja pod poveljstvom kapitana 1. stopnje Vladimirja Vjačeslavoviča Kuzmina poslana na odpravo v Baltsko morje, Sredozemsko morje in južni Atlantski ocean, kjer je bila med 25. in 30. novembrom udeležena v skupnih mornariških vajah z Južnoafriško republiko in Kitajsko.[13] Po tem je ponovno vstopila v Sredozemsko[14][15] in Črno morje, kjer je sodelovala v skupnih mornariških vajah Severne in Črnomorske flote, ki jih je s krova Maršala Ustinova opazoval tudi ruski predsednik Vladimir Putin. 8. februarja 2020 se je vrnila v matično pristanišče Severomorsk. Na 220 dni dolgi odpravi je Maršal Ustinov preplul 42.000 navtičnih milj ali več kot 77.000 km.[16]
Februarja 2021 je pod poveljstvom kapitana 2. stopnje Andreja Jurjeviča Krivoguzovega izplula na mornariške vaje v Barentsovo morje.[17] 22. februarja, isti dan, kot so ZDA namestile bombnike na Norveško prvič v zgodovini, je Maršal Ustinov kot prva ruska vojna ladja po hladni vojni zaplul v Varangerfjord na območje rusko-norveške morske meje.[18]
Leta 2022 je v času okrepljene prisotnosti Ruske vojne mornarice v Sredozemlju 7. februarja Maršal Ustinov skupaj z rušilcem Vice-admiral Kulakov in fregato Admiral Kasatonov vstopil v Sredozemsko morje in se tam pridružil sestrski ladji Varjag.[19][20][21][22] Ladje so v Sredozemskem morju izvedle več vaj z mornariškimi bombniki Tu-22M3 in MiG-31K. Maršal Ustinov in Vice-admiral Kulakov sta Sredozemsko morje zapustila 24. avgusta[23][24] in se v Severomorsk vrnila 15. septembra.[25]
Med letoma 1991 in 1996 je bil poveljnik ladje kapitan 1. stopnje Sergej Josifovič Avakjanc, poznejši vrhovni poveljnik Tihooceanske flote (od 2014 admiral).[26]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.